sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd för en dagstidning ska i efterhand lämna in en redovisning till om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. Med utgångspunkt i lämnad redovisning ska nämnden kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överensstämmelse med förordningen. Nämnden ska göra en sammanställning av uppgifterna. Sammanställningen ska lämnas in till regeringen och Europeiska kommissionen (5 kap. 3 a §). får besluta att ett stöd enligt denna förordning tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att stödet har beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller att rätt till stödet av annan anledning saknas (5 kap. 3 b §). har beslutat om återbetalning av stöd, får nämnden göra avdrag på nytt stöd, så kallad kvittning (5 kap. 3 c §). beslut får inte överklagas (5 kap. 4 §). får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av förordningen (5 kap. 5 §). är en statlig myndighet som lyder under . Enligt förordningen (2007:1191) med instruktion för har nämnden till uppgift att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Inom ramen för denna uppgift ska myndigheten pröva ansökningar om stöd enligt presstödsförordningen och i övrigt tillämpa bestämmelserna i Historik och gällande rätt förordningen, följa och analysera utvecklingen inom dagspressen, och tillhandahålla uppgifter om dagstidningars spridning enligt kungörandeförordningen (1977:827). Enligt kungörandeförord- ningen tillhandahåller myndigheter de uppgifter om dagstidningars spridning som behövs för tillämpningen av lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. I anslutning till dessa uppgifter ska myndigheten rapportera till regeringen om den ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper, förändringar i tidningsägandet samt övriga väsentliga förändringar inom dagspressen. Myndigheten ska även följa upp och till regeringen redovisa kostnader och kostnadsutveckling för tidningsdistributionen samt distributions- företagens prissättning av distributionstjänsten. Internationellt utbyte och erfarenhetsutbyte med andra svenska mediemyndigheter ska integreras i myndighetens verksamhet. Myndigheten leds av en nämnd och vid nämnden finns ett kansli. I instruktionen finns föreskrifter om nämndens närmare sammansättning, bland annat föreskrivs av ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Kanslichef anställs genom beslut av regeringen. 2.4Presstödsnämndens föreskrifter om presstöd I föreskrifter (KRFS 2011:2) finns närmare bestämmelser om presstödet. Föreskrifterna är indelade i fem kapitel, inledande bestämmelser, driftsstöd, ansökan om driftsstöd, redovisning av hur driftsstöd använts och distributionsstöd. Bland de inledande bestämmelserna finns närmare bestämmelser om begreppet dagstidning, bland annat om kriterierna om nyhetsförmedling och allmänpolitisk opinionsbildning, redaktionellt innehåll och självständig publikation. I föreskrifterna om dagstidning anges bl.a. följande: Utgångspunkt vid en helhets- bedömning av om en tidning är berättigad till stöd är att dags- tidningens primära uppgift ska vara reguljär och aktuell allmän nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Nyhetsförmedlingen ska med kontinuitet gälla händelser och skeenden i anslutning till tidningens periodicitet och aktualiteten ska motivera och förutsätta periodiciteten. Nyhetsförmedlingen får inte ämnesmässigt begränsas annat än av tidningens geografiska spridningsområde och av händelsers och skeendens aktualitet. Historik och gällande rätt allmänpolitisk opinionsbildning avses ett innehåll som täcker en bredd av olika ämnesområden. Nyhetsförmedlingen och opinions- bildningen kan ske i skilda former t.ex. genom notiser, artiklar, reportage, text och bilder. Vid bedömningen av om det enligt 1 kap. 7 § presstöds- förordningen får anses uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation, ska de utgångspunkter och riktlinjer som fastställts av tillämpas. Kapitlet om driftsstöd innehåller närmare bestämmelser om abonnerad totalupplaga, abonnemangspris och mätperiod. I kapitlet om ansökan om driftsstöd finns bestämmelser om vad ansökan driftsstöd ska innehålla och vad som gäller om uppgifterna i ansökan är otillräckliga. Bland annat ska ett intyg om upplaga, täckningsgrad m.m. bifogas ansökan. Ett sådant intyg ska utfärdas av en oberoende aktör som godkänts av . Aktören ska ha kunskap om och förmåga att systematiskt mäta upplaga, hushållstäckning, redaktionellt innehåll m.m. Den som utfärdar intyget ska följa tidningens utgivning, såväl löpande som i samband med att intyget tas fram, i syfte att säkerställa att uppgifterna är korrekta genom revision av distribution, abonnemang och ekonomi samt genom granskning av publicerade utgåvor. kan när det behövs begära att intygsgivaren gör en kontrollmätning av en tidnings egna redaktionella innehåll och detta innehålls förhållande till det totala redaktionella innehållet. Nämnden kan också vid behov begära in andra uppgifter från intygsgivaren, t.ex. abonnentundersökningar. Kapitlet om redovisning av hur driftsstöd använts innehåller närmare bestämmelser om hur redovisningen ska ske och vad som gäller om de uppgifter som lämnas i redovisningen är otillräckliga. I kapitlet om distributionsstöd finns bestämmelser om vad ansökan om distributionsstöd ska innehålla och vad som gäller om uppgifterna i ansökan är otillräckliga. Vidare anges att de utgångs- punkter och riktlinjer som fastställts av ska gälla vid tillämpningen av 4 kap. 2, 5 och 6 §§ presstöds- förordningen. Historik och gällande rätt beslutade om följande utgångspunkter för bedömning av om tidningar som finansieras med driftsstöd är att anse som självständiga publikationer.4 Ägaranknytning, spridningsområde, samarbete samt likheter avseende namn, utseende och layout m.m. ska bedömas, särskilt då ett tidningsföretag ger ut flera olika tidningstitlar. När samme ägare utger flera tidningar ska endast redaktionellt självständiga dagstidningar kunna komma i fråga för driftsstöd. En tidningstitel ska ha, från konkurrerande tidningstitlar, självständiga redaktionella resurser som är dimensionerade för att kunna uppfylla kravet på eget redaktionellt innehåll. Detta ska särskilt bedömas när tidningar ges ut på samma utgivningsort. Nämndens beslutade vidare om följande riktlinjer för bedömningen. ska göra en helhetsbedömning avseende ägaranknytning, organisation, utgivarskap, spridningsområde, marknadsföring, samarbete och redaktionellt arbete samt likheter avseende namn, utseende och layout m.m. Syftet är att bedöma en tidningstitels självständighet gentemot en annan existerande tidningstitel, särskilt när ett tidningsföretag ger ut flera tidningstitlar. Tidningsföretag får ha gemensam administration, prenumerant- hantering, marknadsavdelning, redigeringsfunktion, tryckeri m.m. utan att detta påverkar rätten till driftsstöd under förutsättning att den redaktionella självständigheten upprätthålls. Alla tidningar bör ha olika ansvariga utgivare. Tidningar som ges ut på samma utgivningsort ska ha olika ansvariga utgivare. En redaktion som är dimensionerad för att uppfylla kravet på eget redaktionellt innehåll ska finnas på utgivningsorten. Redaktionen ska ha en egen redaktionell ledning med eget handlingsutrymme och ansvar för hela tidningens innehåll. Flera redaktioner kan vara samlokaliserade om tidningarnas redaktionella självständighet och konkurrensen mellan tidningarna upprätthålls. Samordning när det gäller material som inte ingår i det egna redaktionella innehållet får förekomma. Detta samarbete ska i så fall vara begränsat och tydligt avgränsat. 4 Dnr 11/00259. Historik och gällande rätt så att det inte råder någon tvekan om att konkurrens upprätthålls mellan tidningarna, särskilt inom den reguljära allmänna nyhets- förmedlingen och opinionsbildningen. Abonnemang på en tidning ska i huvudsak säljas separat. Tidningsabonnemang som säljs i kombination med annan tidning med samma utgivningsfrekvens räknas inte in i den presstöds- grundande upplagan. Spridningsområdet för riksspridda tidningar avser de enskilda abonnenterna. som i huvudsak5 har samma abonnenter bedöms därmed ha samma spridningsområde. Ett tidningsföretag kan erbjuda befintliga prenumeranter av en existerande tidning att prenumerera på en annan fristående tidning. godkänner dock inte kombinations- erbjudanden för att marknadsföra en ny självständig tidning. Lägsta abonnemangspris för lågfrekventa dagstidningar framgår av föreskrifter. beslutade att som rikt- linjer vid helhetsbedömningen för om en tidning är en dagstidning utgå från följande.6 Inledningsvis görs en bedömning av om innehållet i en tidningstitels utgåvor har ett allmänt innehåll och om innehållet har aktualitet. En bedömning görs också av om en tidning speglar ett avgränsat intresseområde (t.ex. miljö, näringsliv eller frågor med anknytning till religion) och i så fall i vilken omfattning. Detta gäller särskilt tidningar som ges ut en eller . En bedömning görs också av om det avgränsade intresseområdet i första hand består av aktuell nyhetsförmedling inom området. Vid sidan om nyhetstidningsmaterialet kan en tidning också ha material som inte är reguljär och aktuell allmän nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning, t.ex. servicematerial i form av bl.a. korsord och tv-tablåer eller reportage och artiklar som saknar aktualitet. Denna typ av material utgör del av det totala redaktionella innehållet, men är normalt inte del av en dagstidnings primära uppgift enligt definitionen i föreskrifter. 5Enligt beslutet ska med i huvudsak avses . 6Dnr 11/00157. Historik och gällande rätt Vid bedömningen vägs hela tidningens utseende och innehåll samman, liksom andra faktorer som t.ex. redaktionell självständighet. Riktmärket är att av det totala redaktionella innehållet ska bestå av reguljär och aktuell allmän nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. av det totala redaktionella materialet ska vara eget redaktionellt material. Med eget material avses originalmaterial eller material (exklusive egna annonser) från annan upplaga, som utsatts för betydande redaktionell omarbetning. Med original- material avses material som tillkommit på den egna redaktionen eller som inköpts från t.ex. text- eller bildleverantör enkom för den bidragssökande tidningen. Med betydande omarbetning avses inte förminskningar eller förstoringar av text, bilder eller egna annonser som införts i annan tidning, inte heller enbart förändringar i rubriksättning, layout eller annan förändring som inte medför nämnvärt redaktionellt merarbete. Varje tidningstitel är unik och måste bedömas utifrån en rad olika kriterier. Mätningar och bedömningar av mängden innehåll i olika kategorier måste därför alltid kompletteras med andra bedömningar som tillsammans ger en helhetsbild av om tidningen primärt är avsedd att vara en dagstidning med ett allmänt nyhetsinnehåll eller opinionsbildande material och om den är självständig från andra publikationer. I denna bedömning kan vägas in i vilken mån tidningens egna redaktionella resurser läggs på tidningens egna nyhetsinnehåll eller opinionsbildande material. Promemoria med ett undersökningsupplägg I en promemoria av professor , , medier och kommunikation, , daterad , föreslås hur uppfyllandet av de krav som ställs på en dagstidning kan undersökas. Två metoder, ett så kallat stresstest och en kravanalys, beskrivs. Testet tar sin utgångspunkt i den bidragssökande tidningens särskilda inriktning och tar fasta på det villkor som i förväg kan sägas vara särskilt relevant att utvärdera för den aktuella tidningen. Metoden för kravanalys omfattar inte kravet på eget redaktionellt innehåll. Underlag för att bedöma kravet på eget redaktionellt innehåll ges i Historik och gällande rätt ett särskilt intyg, se tidigare avsnitt. Variablerna som är tänkta att ingå i undersökningen tas upp i ett särskilt kodschema. Variablerna artikelomfång, bildomfång, redaktionellt material, aktualitet och särskilt intresseområde kommenteras särskilt. När det gäller redaktionellt material skiljer på nyhetsmaterial och opinionsmaterial, som i sin tur särskiljs från servicematerial (korsord, tv-tablåer m.m.) och annat redaktionellt material. Det resoneras kring var gränserna går för nyhetsmaterial och opinionsmaterial. Principen hellre fria än fälla förespråkas i tveksamma fall. När det gäller variabeln aktualitet resoneras kring betydelsen av aktuell och reguljär. Begrepp som periodicitetsaktuell och tids- aktuell utvecklas närmare. En så kallad huvudandelsmetod beskrivs. Metoden innebär att man vid kodningen tar fasta på rubrik, ingress, bild, vad som kallas artikelns anslag, för att fastställa om en artikel ska betraktas som periodicitetsartikel eller tidsaktuell artikel. När det gäller variabeln särskilt intresseområde beskrivs två olika tekniker. En teknik skulle vara att utgå från i förväg fastställda innehållskategorier/intresseområden som är gemen- samma för alla tidningar. En annan är att med utgångspunkt från förhandskunskap om den aktuella tidningen mäta omfattningen av det eller de intresseområden, som man så att säga i förväg vet är särskilt relevanta att utvärdera. Den senare metoden förordas. Det resoneras vidare kring vilken metod som kan användas när det i artiklar förekommer olika intresseområden. Huvudandelsmetoden, som innebär att aktuella intresseområden i en artikel bestäms med utgångspunkt i rubrik, ingress och bild, förordas. Artikelns anslag skulle även i detta fall vara avgörande för klassificeringen. Principen om lika pris beslutade om följande utgångspunkter för tillämpning av principen om lika pris.7 Principen om lika pris, i enlighet med 4 kap. 5 § presstöds- förordningen, ska tillämpas generellt i distributionskedjan. Distributionsföretagets omkostnader för distributionsarbetet ska fördelas på sådant sätt att fördelningen inte missgynnar någon tidning inom samdistributionen på grund av storleken på dess upplaga. Om ett högre pris på högst tillämpas för en 7 Dnr 11/00155. Historik och gällande rätt mer kostnadskrävande tidning ska denna merkostnad kunna motiveras och specificeras. Tidningsdistributionens förutsättningar varierar i olika delar av landet och i olika områden. Definitionen och avgränsningen av olika moment i distributionskedjan kan därför variera något beroende på lokala och regionala förhållanden. Även i de delar som inte enligt riktlinjerna omfattas av lika- priset, särskilt de regionala transporterna, vill uppmuntra branschen att använda prismodeller, där så är möjligt, som verkar för en utjämning av priset och minskar prisskillnaderna. vill också uppmuntra till ökad transparens gällande prissättning. Berörda parter bör sträva efter att komma överens om prissättning av distributionen. Om berörda parter inte är överens om gränsen för samdistributionen och vad som ingår i de olika momenten där lika pris ska tillämpas kan göra en bedömning i det enskilda fallet. Detta görs efter att berörda parter getts möjlighet att anföra skäl för sin tolkning. Nämnden beslutade om följande riktlinjer för tillämpning av principen om lika pris inom samdistributionen. Följande moment ska omfattas av principen om lika pris: Lokala transporter – transportarbetet för samdistribuerade tidningar inom dominerande tidnings spridningsområde. Detaljdistribution – utdelning av samdistribuerade tidningar till Även utkörningar av reklamationer då sådana förekommer. Följande moment kan omfattas av principen om lika pris: Sampackning – process där tidningar packas om till buntar anpassade för budorganisationen omfattas normalt inte av principen om lika pris. Sampackning kan dock omfattas av principen om lika pris under förutsättning att det inte är väsentliga skillnader i det arbete med fördelning av tidningar till buddistrikt som distributionsföretaget gör för dominerande tidning och övriga tidningar i samdistributionen (se ovan). Följande moment omfattas inte av principen om lika pris: Regionala transporter – transporten, inklusive i- och urlastning, för dominerande tidning och med den samdistribuerade tidningar från den dominerande tidningens tryckeri eller annan knutpunkt till startpunkt eller startpunkter för detaljdistribution och/eller lokala transporter inom distributionsområdet. Historik och gällande rätt Övriga transporter – exempelvis transportarbete fram till dominerande tidnings tryckeri eller till plats för sampackning för distribution med dominerande tidning (s.k. fjärrtransport). Övrig transport kan också vara transportarbete fram till plats för start för detaljdistribution och/eller utgångspunkt för lokal transport, om transportarbetets startpunkt inte sammanfaller med den dominerande tidningens startpunkt och transport till återförsäljare. Abonnentadministration – hålla, uppdatera och korrigera abonnentregister samt sköta de kontakter med abonnenter och de i samdistributionen ingående tidningarna som krävs för detta. Nämnden beslutade om följande riktlinjer för lämnande av information vid byte av distributionsföretag eller anlitande av underentreprenör samt vid ägarförändringar. Riktlinjer för tidningsföretag som är primärt avtalsslutande med distributionsföretag: Tidningsföretaget ska före gällande distributionsavtals utgång meddela planerat eller beslutat byte av distributionsföretag till övriga tidningar i samdistributionen och till . att anlita ett distributionsföretag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag ska meddelas detta före gällande distributionsavtals utgång. att anlita ett distributionsföretag som anlitar ett tidningsföretag eller ett företag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag som underentreprenör ska skriftligt medgivande från övriga i samdistributionen ingående tidningar inlämnas till före gällande distributionsavtals utgång. Om tidningsföretaget ingår i en koncern där beslut om distributionsorganisation m.m. fattas i annan del av koncernen än tidningsföretaget gäller riktlinjerna denna del av koncernen. Riktlinjer för distributionsföretag med rätt att förmedla distributionsstöd: Avser ett distributionsföretag att som underentreprenör anlita ett tidningsföretag eller ett företag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag ska skriftligt medgivande från samtliga i samdistributionen ingående tidningar lämnas till före gällande distributions- avtals utgång. Avser ett distributionsföretag att etablera sig som distributör i område där det inte är verksamt ska de anbud som innehåller uppgifter om kostnader för tidningsdistributionen Historik och gällande rätt meddelas samtliga i det aktuella området samdistribuerade tidningarna vid en och samma tidpunkt. Nämnden beslutade om följande riktlinjer för redovisning av ägarförändringar m.m. i distributionsföretag och tidningar med distributionsstöd. Företag som bedriver stödberättigad samdistribution ska vid ägarförändringar underrätta om detta. En tidning med distributionsstöd ska vid ägarförändringar underrätta om detta och eventuellt andra förändringar (t.ex. närmare samarbeten, andel gemensamt material med annan publikation) som kan påverka rätten till eller beräkningen av distributionsstöd. Jämkning av driftsstöd för elektroniskt distribuerade tidningar beslutade med stöd av 2 kap. 11 a § presstödsförordningen att driftsstödet för elektroniskt utgivna tidningar tills vidare ska jämkas i förhållande till stödnivån för tidning i motsvarande kategori utgiven på papper.8 I sin bedömning anförde nämnden följande. Presstödssystemet bygger på fasta ersättningsnivåer till dagstidningar som uppfyller villkoren för driftsstöd. Det är därför lämpligt att utgår från fasta nivåer även för elektroniska tidningar. har man tillämpat en jämkning av driftsstödet. Till följd av att kostnadsuppgifter från tidningar numera lämnas tillsammans med ansökan har nämnden kunnat bilda sig en uppfattning om tidningars kostnader. En närmare genomgång har gjorts av lågfrekventa tidningars kostnader. Nämnden har funnit att kostnaderna för tryck och distribution uppgår till i genomsnitt av de totala rörelsekostnaderna för en lågfrekvent dagstidning. Detta ger en grund för ett nytt ställningstagande i fråga om stödnivån för elektroniska tidningar. Nämnden noterar att elektroniska dagstidningar har en högre mervärdesskattesats än papperstidningar (i stället för ). Även elektroniska tidningar har kostnader för distributionen, vilka kan variera i storlek beroende på hur den tekniska lösningen ser ut. 8 Dnr 11/00159. Historik och gällande rätt Sammantaget gör nämnden bedömningen att driftsstödet för tidningar med elektronisk distribution tills vidare jämkas jämfört med stödnivån för papperstidningar i motsvarande kategori. 2.6Vilka ändringar presstödsförordningen innebar i förhållande till tidigare gällande förordning Presstödsförordningen (1990:524) trädde i kraft den 1 juli 1990.9 Genom presstödsförordningen upphävdes förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar. Från att inledningsvis ha reglerats genom Kungl. Maj:ts kungörelse (1971:492) om statligt stöd till dagstidningar, reglerades presstödet av förordningen (1976:336) om statligt stöd till dagstidningar. En närmare beskrivning av driftsstödets historiska bakgrund finns i avsnitt 8.3. Genom presstödsförordningen förenklades stödreglerna och antalet avsteg från huvudreglerna blev färre. Presstödssystemet renodlades till att omfatta tre stödformer: driftsstöd, utvecklings- stöd och distributionsstöd. Dagstidningsdefinitionen behölls oförändrad. En tidning skulle för att vara berättigad till driftsstöd ha en andel eget redaktionellt material som översteg av det totala redaktionella materialet. Dagstidningarna indelades i tre grupper efter utgivningsfrekvens, högfrekventa (6–7 nummer ), medelfrekventa (3–5 nummer ) och lågfrekventa (1–2 nummer ). Bland de högfrekventa behandlades storstadstidningar för sig och bland de lågfrekventa gjordes åtskillnad mellan tidningar med riksspridning och övriga tidningar. Driftsstödet skulle för hög- och medelfrekventa dagstidningar vara upplagebaserat. Enligt huvudregeln skulle en hög- eller medelfrekvent dags- tidning berättiga till driftsstöd om den abonnerade upplagan uppgick till minst 2 000 exemplar och täckningsgraden på utgivningsorten var högst . Vidare skulle tidningens totala upplaga i huvudsak vara abonnerad. Stödbeloppet skulle räknas ut genom att den aktuella tidningens volym uttryckt i tusental exemplar och antal nummer multiplicerades med en generellt gällande bidragssats. En maximigräns sattes för möjlig 1989/90:78, bet. 1989/90:KU31, rskr. 1989/90:302. Historik och gällande rätt Bidragssatsen för högfrekventa storstadstidningar sattes högre än för andra högfrekventa dagstidningar. För lågfrekventa tidningar skulle i stället schablonbelopp lämnas. En lågfrekvent tidning berättigade till driftsstöd om den abonnerade upplagan var minst 2 000 exemplar och täcknings- graden på utgivningsorten var högst . Den totala upplagan skulle vara till övervägande del abonnerad. Vidare skulle det redaktionella innehållets omfång uppgå till per kalenderår. Det betalda annonsutrymmet fick uppgå till av en tidnings hela omfång. Beloppen skulle vara högre för tidningar med riksspridning än för övriga tidningar. I undantagsfall kunde ett begränsat driftsstöd beviljas för dagstidningar vars täckningstal översteg men som gavs ut i vissa glesbygdsområden som kännetecknades av extraordinär marknadsstruktur och där täckningstalen därför inte gav en rättvisande bild av tidningarnas konkurrenssituation. Driftsstöd skulle därutöver i särskilda fall beviljas två andra tidningskategorier. Det gällde dels tidningar som huvudsakligen var skrivna på annat språk än svenska, dels tidningar som i huvudsak distribuerades till svenska medborgare utomlands. Bidragssatser och maximibelopp inom driftsstödet höjdes med för såväl högfrekventa storstadstidningar som för lågfrekventa tidningar.