sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Omslagsbild: It-Guiden Dung demonstrerar en pekplatta på Knutens dagcentral i . It-guide är ett samverkansprojekt med bas i , där ungdomar med mångkulturell bakgrund lär seniorer hur man använder internet. Läs mer på Foto: , IT-Guide/Transfer . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att målet i den it-politiska strategin It i människans tjänst – en digital agenda för uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. förordnades , professor vid KTH, som ordförande. Till experter förordnades chefen , projektledaren , chefen , verkställande direktören , säker- hetschefen , chefsstrategen , kommunikatören , konsulten , civilekonomen , chefen , verkställande direktören och doktoranden . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. . Den 2 okto- ber förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades till sekreterare fr.o.m. den 3 decem- ber. Enligt direktiven (dir. 2012:61) ska slutredovisa arbetet . Delbetänkanden, där analys av utvecklingen, eventuella förslag till åtgärder samt övrigt arbete enligt uppdraget redovisas, ska lämnas . Det första delbetänkandet ska enligt tilläggsdirektiv (dir. 2012:122) lämnas . överlämnar härmed sitt delbetänk- ande En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31). 5.1E-tjänster och information som grund för innovativa ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möj- ligheter. Så lyder den ambitiösa målsättningen som regeringen har satt upp i It i människans tjänst – en digital agenda för . Att vara bäst i världen är dock en målsättning som förpliktigar och som inte är helt lätt att leva upp till. ligger i topp i flera av de stora internationella rank- ningarna; vi har den största andelen av vår befolkning som är aktiva på internet, vi har en av de bäst utbyggda infrastrukturerna och vi bedöms ge goda förutsättningar för entreprenörer inom it-området. Dock finns det flera områden där inte alls ligger lika bra till eller där vår tätposition är hotad. pågår en intensiv debatt om skolans utveckling på alla nivåer, och it har till exempel en viktig roll att spela i denna utveckling. Den nya tekniken ger stora möjligheter som inte exploateras i proportion till den poten- tial som tekniken innebär. Det faktum att en alldeles för liten andel av våra barn och ungdomar väljer att studera it och teknik, sam- tidigt som arbetsmarknaden skriker efter teknikkunnig personal är också bekymmersamt. I denna första rapport från har vår målsättning varit att börja visa på position i relation till de it-politiska målen och den vägen visa på viktiga prioriterings- områden. Det har inte i denna första rapport varit vårt mål att föreslå konkreta åtgärder för regeringen att besluta om utan snarare att påbörja att mäta och bedöma position i världen inom it och digitalisering och att engagera alla intressenter i debatten om vart är på väg och hur vi ska ge oss i kast med detta arbete. I andan av öppenhet och inkludering emotser vi gärna debatt och konstruktiva kommentarer i de sociala forum som finns kopp- lade till arbete, för det är bara gemen- samt som vi kan verka för att nå digitaliseringens mål. Hur står det till med digitaliseringen av och hur kan vi mäta det? Det första delbetänkandet från syftar till att visa en startpunkt för mätningen av det digitala . Kommande mätningar kommer att utgå från den ansats som pre- senteras och som bland annat kan utgöra en grund för att formu- lera insatser och förslag för att nå it-politikens mål. Härifrån kommer fortsatt arbete att ske, härifrån kan vi se och analysera utvecklingen. För att komma till denna startpunkt och där få en bild av status och aktivitet inom den digitala agendans olika sakområden utgår vi från tre aspekter: arbetet med indikatorer, uppföljning av insatser och åtgärder i agendan samt kartläggning av sakområdenas eko- system, det vill säga en kartläggning av aktörer verksamma inom de olika sakområdena. Utöver detta har vi också kartlagt tidigare initiativ på it-området och de förslag som dessa initiativ tagit fram. I vissa avseenden berör vi samtliga 22 sakområden i den digitala agendan, men vi fokuserar särskilt på fem av dessa områden: Som del av uppdrag att följa upp och analysera utvecklingen arbetar vi med att ta fram indikatorer på alla 22 sakområden i den digitala agendan. Indikatorerna, eller mät- punkterna, syftar till att mäta graden av digitalisering, jämföra oss med övriga världen och kartlägga utvecklingen . Det handlar inte om att utreda hur vi ska kunna digitalisera bättre, utan snarare om att kartlägga hur och i vilken utsträckning redan har digitaliserats. Målet är att: identifiera vilka indikatorer som är viktiga för digitaliseringen hitta metoder för att samla in data för dessa indikatorer hitta mått att relatera indikatorerna till. finns etablerade specifika mål bara för några av de 22 sak- områdena. För de andra områdena är det ett arbete i sig att avgöra vad som definierar framgång. På vissa områden finns många kvan- tifierbara mätpunkter som mäts med tillräcklig regelbundenhet för att kunna följa utvecklingen, på andra områden är det sämre ställt. Indikatorer är svåra att förhålla sig till som absoluta mått. Det är som relativa mått de säger mest. Därför ger inte de siffror som finns för de olika indikatorerna särskilt mycket i sig, de är snarare utgångspunkten som vi kan jämföra framtida mätdata med. Det är riktningen som är det intressanta, men lägger vi grunden för att kunna följa utvecklingen, och därmed se hur egentligen ligger till. En viktig insikt att ha med sig i arbetet med indikatorerna är att de mätpunkter som väljs ut också riskerar att påverka utvecklingen. Om säger att just dessa punkter bäst visar utvecklingen finns en risk att det ute i verksamheterna kommer läggas mest energi på de områden som mäts, vilket i sin tur ger en snedvriden bild av hur helheten egentligen ser ut. Detta är en problematik som alltid finns kring att mäta verkligheten, mätandet i sig påverkar det man mäter. För att ändå nå fram till rätt mätpunkter har Digitaliserings- kommissionen försökt arbeta så transparent och inkluderande som möjligt, och i arbetet med de fem särskilt fokuserade sakområdena har vi aktivt tagit hjälp av experter och andra intresserade som bidragit i arbetet och påverkat vilka indikatorer vi valt. De indikatorer vi avser att använda i analyser av de fem sak- områdena redovisas i kapitel 4. Tillvägagångsätt för arbetet redo- visas i kapitel 3. I kapitlet kommenteras också arbetet med inter- nationella jämförelser. De indikatorer som vi kommer att utgå från i arbetet med att fastställa lämpliga indikatorer för övriga sak- områden framgår av bilaga 3. Insatser och åtgärder i agendan Som en del av uppdraget att analysera utvecklingen inom den digi- tala agendans sakområden ingår att följa upp de insatser och åt- gärder som redan finns inom respektive sakområde. Efter att ha gjort en sådan genomgång kan vi konstatera att insatserna och åtgärderna varierar kraftigt i omfattning och ambition. Det är svårt att på ett entydigt sätt redovisa vilken status olika insatser och åt- gärder har. Vissa är smala och enkla till sin karaktär medan andra snarare har karaktären av breda åtgärdsområden. Det förekommer även åtgärder som kan läsas som ambitioner och målsätt- ningar. Det här innebär en rad utmaningar i uppföljningsarbetet. Insatserna och åtgärderna inom de fem aktuella sakområdena är överlag antingen under genomförande eller klara. Karaktären på flera insatser och åtgärder är sådan att de ständigt kommer att vara pågående. Genomgången redovisas i kapitel 4. I kapitel 3 redovisas tillvägagångsättet för arbetet. vill för varje sakområde i agendan identifiera nyckelorganisationerna inom respektive område, för att skapa en bild av vilka de är och vilken roll respektive organisation har inom sakområdet. Kartläggningen syftar till att vara ett stöd för Digitaliserings- kommissionens fortsatta arbete. Materialet är ett diskussionsunder- lag att ha som stöd för att bland annat avgöra vilka aktörer kom- missionen bör samverka med för att synliggöra framgångar och kunna driva digitaliseringen i den riktning som regeringen önskar. Aktörerna har värderats ur två aspekter: dels hur stort mandat aktörerna upplevs ha i sakfrågan, dels hur pådrivande de upplevs vara för att ambitionen för sakområdet ska kunna uppnås. Kartläggningen kan behöva revideras under det fortsatta arbetet. En aktör kan till exempel anse sig saknas i vår genomgång, alter- nativt anse sig ha fått en orättfärdig bedömning. Sådana förbi- seenden kan givetvis rättas till i kommissionens framtida arbete. Resultatet av kartläggningarna för de fem särskilt fokuserade sak- områdena redovisas i kapitel 4. I kapitel 5 redovisas resultatet för övriga sakområden. Tillvägagångsätt och avgränsningar för arbetet redovisas i kapitel 3. Vi har en lång tradition i av att arbeta med it-frågor och är den senaste i en lång rad grup- peringar, råd, kommissioner som haft till uppgift att följa och för- bättra situationen för digitaliseringen. Här finns skäl till ödmjuk- het, till att blicka tillbaka och se om vi kanske kan fånga upp kloka idéer som redan framkommit, förslag som redan utretts, men som kanske inte genomförts. Vi har därför gjort en historisk kartlägg- ning av tidigare initiativ på digitaliseringsområdet och de förslag som dessa kommit med. Kartläggningen är tidsmässigt avgränsad till att omfatta den senaste tioårsperioden. Följande insatser ingick i inventeringen: Råd för it-politiska frågor IT&Telekomföretagens rapport om digitala tjänster I kapitel 2 redogörs översiktligt för initiativen, förslagen och rekom- mendationerna. Samtliga identifierade förslag och rekommen- dationer framgår av bilaga 2. Signatärerna till den digitala agendan är företag, myndigheter och organisationer som frivilligt kliver fram och säger att de delar ambi- tionen att ska bli bäst i världen på att använda digitali- seringens möjligheter, och att de utifrån sin verksamhet vill bidra till att detta blir verklighet. I vårt arbete med signatärerna ingår att regelbundet samla dem och arrangerade vi ihop med ett möte, Signatärsforum, dit representanter för signatärerna till den digitala agendan bjöds in. Vid mötet diskuterades och debatterades de fokusområden som framgår av vårt förslag till handlingsplan. De diskuterades som de återges i handlingsplanen, det vill säga grupperade i nedan tre områden: digitalt innanförskap och jämställdhet skola, undervisning och digital kompetens entreprenörskap och företagsutveckling. Dessa tre områden omfattar de fem sakområden delbetänkandet särskilt fokuserar på. I kapitel 6 återges vad som diskuterades under Signatärsforum. För området Entreprenörskap och företagsutveckling redogörs även för vissa relevanta åtgärder eller initiativ kopplade till dis- kussionsämnena. Viktigast så här i början, när varit operativa i , har varit att lägga en bra grund för det fortsatta arbetet. Arbetet har därför i hög utsträckning foku- serat på indikatorsarbetet, kartläggning av ekosystem och upp- följning av insatser och åtgärder i den digitala agendan. Arbetet föranleder vissa allmänna reflektioner och iakttagelser. En central uppgift i vårt uppdrag är att analysera utvecklingen inom den digitala agendans sakområden. I detta ingår bland annat att följa upp de insatser och åtgärder som ingår i agendan. Baserat på i första hand de fem sakområden som detta delbetänkande foku- serar på noterar vi att insatserna och åtgärderna är breda och övergripande. I flera fall är de av karaktären åtgärds- områden där flera mer konkreta åtgärder kan inrymmas. I andra fall är det fråga om åtgärder som snarare kan ses som målsättningar. En konsekvens är att flera insatser och åtgärder är pågående där någon egentlig slutpunkt inte går att fastställa eftersom nya konkreta insatser ständigt kan tillkomma. Ur uppföljningshänseende blir allt detta problematiskt. En annan notering vi gör är att insatser och åtgärder kan vara avslutade i strikt mening men där utkomsten är att till exempel en utredning tillsätts. Om utredningens förslag genomförs eller inte är då av kanske större intresse för genom- förandet av den digitala agendan. Att löpande följa ett stort antal insatser och åtgärder för att komma åt ovanstående aspekter har vi inte möjlighet att göra. Vi utgår därför från vad som står i den digitala agendan och förhåller oss till det. Utifrån arbetet fram hit ser vi behov av att på olika sätt avgränsa och fokusera vårt arbete. Det är en utmaning att sätta sig in i samt- liga sakområden som omfattas av den digitala agendan. Det kan därför vara viktigt att identifiera aktörer av strategisk betydelse för ett sakområdes utveckling. Att kartlägga den digitala agendans ekosystem är ett första steg. Om detta är en väg att gå eller inte bör vara föremål för vidare diskussioner. Vi anser att ett långsiktigt och kontinuerligt perspektiv är viktigt att eftersträva som också sträcker sig bortom mandat. Eftersom de olika sakområdena i den digitala agendan har kopp- lingar till varandra går det inte alltid att se på ett område isolerat. Vi behöver på olika sätt förhålla oss till detta. För de fem sakområdena gör vi nedanstående övergripande noteringar. Det finns flera pådrivande aktörer inom sakområdet. till både vilka aktörer som har identifierats på området, och i flera av insats- erna och åtgärderna i den digitala agendan tycks man främst foku- sera på innanförskap ur ett funktionshinderperspektiv. Insatserna är mycket viktiga och angelägna. I takt med att allt fler samhälls- funktioner digitaliseras är det viktigt att adressera och följa del- aktigheten för alla användargrupper. Vi tänker särskilt på grupper som av olika skäl inte är en så tydlig del av den digitala sam- hällsutvecklingen. Sammantaget kan man se att vi ligger väldigt bra till när det gäller digital delaktighet i relation till övriga omvärlden. Vi har lyckats nå ut till den breda befolkningen på ett sätt som många andra länder misslyckats med. Det beror till stor del på att vi har en hög andel användare i de äldre åldersgrupperna i förhållande till övriga världen. När det gäller utvecklingen kan vi däremot konstatera att vi når få nya användare med digitaliseringen. Utvecklingen har planat ut på relativt höga nivåer. De som kvarstår som icke-användare återfinns framför allt i de äldsta grupperna i samhället och de upp- ger sig vara ointresserade. var ekonomi, problem med att få tillgång till bredband och oro över krånglig teknik vanligare att icke-användarna uppgav som skäl till att de inte började använda sig av internet. It och jämställdhet är ett område som skulle behöva uppmärk- sammas i högre utsträckning. Om vi ser till insatser och åtgärder som ingår i den digitala agendan är alla utom en avslutade. Den enda pågående åtgärden innebär en ambition varför inga direkta aktiviteter går att identifiera. Aktörskartläggningen ger så här långt en bild av att det saknas starka och pådrivande aktörer inom området. Det finns inslag av branschinitiativ vilket är viktigt. Den handlingsplan som KTH presenterade 2006 innehöll åtgärder som var riktade mot företagen. Uppföljningen som Tillväxtanalys gjorde 2012 visar emellertid att många företag inte har känt till handlingsplanens existens. En ökad mobilisering tycks vara ange- lägen, frågan är hur detta kan uppnås på bästa sätt? Det råder brist på indikatorer som ger internationell jämför- barhet när det gäller jämställdheten inom it-sektorn. I en OECD- studie placerar sig som femte land i över andelen kvinnor som arbetar i it-sektorn. En svårighet i samman- hanget är emellertid att klassificera vad som är ett yrke inom it- sektorn. Den etablerade bilden av att det är få kvinnor i it-branschen i är tydlig. Andelen kvinnor i it-yrken har ökat något 2006– 2010 men endast från 18,2 till . Inom utbildningsväsendet är bilden likartad. Vi noterar att sakområdet Skola och undervisning är flitigt debatterat och föremål för stor uppmärksamhet från flera håll . Det finns emellertid en diskrepans mellan detta och insatserna och åtgärderna i den digitala agendan och aktörskartläggningen. Insatserna och åtgärderna hanterar till exempel inte det som många lyfter fram som ett problem, att det finns stora olikheter mellan skolorna. Or- saken är det faktum att det är skolans huvudmän, kommuner och fristående aktörer, som ansvarar för stora delar av det faktiska Läroplanerna är däremot ett centralt styr- dokument. En av åtgärderna i agendan är konstaterandet att det är skolans huvudmän som ansvarar för att dessa följs och att det är positivt om de samverkar med andra berörda aktörer så att målet nås med god kvalitet i hela landet. Vi anser att frågan på intet sätt kan ses som avgjord utan att styrsignalerna måste bli tydligare. Utvecklingen på området bör också undersökas på årlig basis och inte endast vilket är fallet . Skola och undervisning är ett sakområde med betydelse för flera samhällsområden utifrån ett långsiktigt perspektiv. Detta är ingen unik iakttagelse, men viktig att notera. Många aktörer är dessutom inblandade. Det behövs en samordning och gemensam utveckling mot högt ställda nationella mål för att den behövliga utvecklingen ska kunna ske. är situationen otillfredsställande, med stora skillnader mellan hur skolans huvudmän integrerar it som en del av verksamheten och pedagogiken. Den bild vi målar upp tycks bekräftas vid en europeisk utblick. ligger i topp av de europeiska länderna när det gäller till- gången till teknik, men hamnar ändå efter i användningen av den. och är länder som liksom ligger topplacerade avseende tillgång till teknik. Länderna placerar sig däremot högre avseende användningen av it. Indikationen är också att det finns en utvecklingspotential avseende andelen lärare i som kompe- tensutvecklar sig inom it. Sakområdet Digital kompetens innehåller relativt få insatser och åtgärder. En orsak kan vara att insatser och åtgärder även inom andra områden har betydelse för området såsom exempelvis Skola och undervisning och Digitalt innanförskap. De insatser och åt- gärder som finns inom sakområdet framstår däremot i sig själva som otillräckliga. Även sett till verksamma aktörer verkar det finnas utrymme för någon mer pådrivande och samlande aktör eller sammanslutning av aktörer inom området som gemensamt kan sätta upp mål och ambitionsnivåer samt organisera sig för att uppnå dessa. Baserat på de indikatorer vi har där internationella jämförelsetal finns, framträder en bild av att befolkningen i som helhet har en relativt hög digital kompetens. Däremot ligger vi något efter andra länder avseende it-specialister. Inom sakområdet Entreprenörskap och företagsutveckling finns många aktörer representerade. Agendan innehåller också ett flertal insatser och åtgärder även om det finns inslag av sådana som inte specifikt är inriktade på just it-dimensionen i enlighet med sak- områdets ambition. Överlag är området med andra ord väl om- händertaget. Utredningen om ökad it-användning i småföretag som också är en av insatserna på området lämnade sitt slutbetänkande . Utredningen konstaterar att det finns behov av att på ett mer systematiskt sätt lyfta fram it:s betydelse för småföre- tagens utvecklingsmöjligheter. föreslås bland annat få i uppdrag att ansvara för kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metodstöd kring it-relaterade insatser i åtgärder och program som myndigheten initierar eller har en uppgift inom. Det är bra att någon aktör får ett tydligt och långsiktigt uppdrag att särskilt upp- märksamma it:s betydelse för företagsutveckling. Förslaget skulle kunna bidra till att tydliggöra it-dimensionen inom sakområdet. En fråga som inte tydligt uppmärksammas inom sakområdet är de digitala tjänsteföretagens förutsättningar och behov. Bilden av hur de svenska företagen digitaliserats är väldigt bred. Tillämpningarna av it i verksamheten blir ofta verksamhetsspecifika och vi har en lite för fragmenterad bild för att den på ett enkelt sätt ska kunna relateras till andra länder och tydligt visa utveckling i förhållande till omvärlden. Vi noterar emeller- tid trenden som liknar den vi kan se för andra sakområden, näm- ligen att är ledande avseende tillgång till teknik men att vår position är sämre avseende användning av densamma. De flesta indikatorerna vi tittar på för det här området är använd- ningsmått och där placerar vi oss inte särskilt högt i ett europeiskt perspektiv. 1Kommissionens uppdrag och arbete beslutade regeringen om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige1. I agendan presenteras regeringens ambi- tioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder för att uppnå det it-politiska målet. Den digitala agendan är indelad i fyra strategiska områden som utgår från it-användarens perspektiv: Lätt och säkert att använda Tjänster som skapar nytta It:s roll för samhällsutvecklingen Under de strategiska områdena har regeringen identifierat totalt 22 sakområden. uppdrag, med utgångspunkt i den digitala agendan, är enligt kommittédirektiven2 huvudsakligen följ- ande: analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet visa på digitaliseringens möjligheter kommunicera den digitala agendan och dess innehåll vara administrativt ansvarig för de så kallade signatärerna till den digitala agendan samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering. N2011/342/ITP. – en kommission för den digitala agendan (dir. 2012:61). har en viktig roll i arbetet med att genomföra den digitala agendan. Regeringen konstaterar i agendan att det inte finns någon statlig myndighet som ensam ansvarar för de it-politiska frågorna och konstaterar att det är viktigt att på en över- gripande strategisk nivå kunna arbeta med dessa. Det är en viktig anledning till att inrättats. har i enlighet med kommittédirektiven redovisat en handlingsplan3 . Av den framgår över- gripande inriktning och ambitioner för kommissionens arbete. ska uppfattas som nyfiken och lätt att komma i kontakt med. Ett inkluderande synsätt ska prägla arbetet. Vi ska sträva efter att nå ut och väcka engagemang bland äldre, yngre, kvinnor och män, pojkar och flickor, olika etniciteter, och grupper av användare som av olika skäl inte tar del av digitali- seringens utveckling. Vi kommer aktivt att söka hjälp av aktörer som representerar olika perspektiv, till exempel näringsliv, offentlig sektor, intresseorganisa- tioner, akademi och slutanvändare. En sådan inriktning är viktig för att få kunskaper om attityder och beteenden och för att kunna delta i debatten på ett relevant sätt. Vi behöver även förhålla oss till det internationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. Vår ambition är att ge insyn i det pågående arbetet och möjlig- göra dialog. En närvaro i digitala forum är inte enbart till för av- sändarens kommunikation utan kan även främja interaktivitet och göra det möjligt för intresserade att lämna synpunkter. En utveck- lad dialog tar vara på de många aktörernas erfarenheter och kunskap. Regeringen har i vårt uppdrag pekat ut initiativ eller aktörer som ansvarar för frågor som faller inom ramen för den digitala agendan.