sou · H1B37 · 2013-02-01 00:00:00 — De sammanslutningar för jakt eller målskytte som är godkända av är ideella föreningar, det vill säga föreningar som har ett ideellt ändamål och/eller har en ideell verksamhet.2 En ideell förening är en juridisk person med rättskapacitet trots att den inte har registrerats eller erhållit organisationsnummer av . Att en juridisk person har rättskapacitet innebär att den kan ha tillgångar och skulder samt ingå avtal och vara part inför domstolar och myndigheter. Enligt vad som framgår av det centrala vapeninnehavarregistret hade – – 2 994 av totalt 3 204 registrerade skytteföreningar tillstånd att inneha skjutvapen. Av dessa innehade 487 föreningar endast ett vapen. Såvitt framgår av registret har 1 042 av de registrerade föreningarna organisationsnummer. 2 Detta innebär att en ideell förening inte både kan bedriva ekonomisk verksamhet och syfta till att främja sina medlemmar ekonomiskt. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte Figur 3.1 Registrerade skytteföreningar i det centrala vapeninnehavarregistret, Förening med mer än Förening med ett vapen Förening utan vapen ett vapen De flesta sammanslutningarna för jakt eller målskytte som finns på central nivå är godkända och upptagna i bilagan till föreskrifter. Vanligtvis är sammanslutningar på lokal eller regional nivå anslutna till en eller flera av de av godkända sammanslutningarna. En lokal sammanslutning som ansluter sig till en sammanslutning på central nivå åtar sig vid anslutningen att följa den centrala sammanslutningens stadgar och kan bli utesluten om den underlåter att följa vad stadgarna föreskriver. Genom möjligheten till uteslutning finns förutsättningar för en kontroll av att anslutna sammanslutningar uppfyller de krav som ställs av de godkända centrala sammanslutningarna. En lokal sammanslutning som har erhållit medlemskap i en central sammanslutning som är medlem i , blir även ansluten till . Om en ansökan om medlemskap i en central sammanslutning som är medlem i inte bifalls eller om den lokala sammanslutningen utesluts, får beslutet överklagas till Riksidrottsnämnden3 enligt reglerna i stadgar. De sammanslutningar för jakt som är upptagna i bilagan till föreskrifter, och , har också en målskytteverksamhet. Det är för mål- 3 fungerar som en slags skiljedomstol för tvister inom idrotten och tillhör . Prövning av föreningar för jakt eller målskytte skytteverksamheten som lokala anslutna sammanslutningar till dessa förbund har tillstånd att inneha skjutvapen. 3.3.1Auktorisation av föreningar för jakt eller målskytte Utredningens förslag: prövar frågor om auktorisation. Auktorisation får endast meddelas ideella föreningar för jakt eller målskytte som har stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering. Vad gäller auktorisation av sådana organisationer som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet och deras läns- och lokalavdelningar ska samråda med Försvarsmakten. får meddela föreskrifter om kraven på stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering. ska med hjälp av automatiserad behandling föra separat centralt register över de föreningar som auktoriserats. Uppgifter i registret över auktoriserade föreningar undantas från sekretesskyddet i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En ansökan om auktorisation görs skriftligen hos . Ansökan ska innehålla uppgift om föreningens namn, organisationsnummer och var styrelsen har sitt säte samt de omständigheter föreningen vill åberopa för utredning av föreningens stabilitet, kontinuerliga skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering. utfärdar ett bevis över auktorisationen. används uttrycket sammanslutningar i vapenlagstiftningen. Med uttrycket avses det som i dagligt tal numera benämns som föreningar på central, regional och lokal nivå. Utredningen anser därför att det är följdriktigt att använda uttrycket förening i stället för sammanslutning i vapenlagstiftningen. Ändringen är rent språklig och avsikten är att det nya uttrycket varken ska få en vidare eller snävare innebörd än uttrycket sammanslutningar har enligt dagens reglering. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte En prövning i två led För att förhindra att olämpliga föreningar blir vapeninnehavare måste det uppställas vissa krav för att få tillstånd att inneha vapen. Enligt den nuvarande ordningen fordras att sammanslutningen har en stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet samt uppfyller högt ställda säkerhetskrav vid handhavandet av vapen. Som har redogjorts för tidigare (se avsnitt 3.1) gör polismyndigheten endast en summarisk prövning av de föreningar som är anslutna till en av godkänd sammanslutning. förlitar sig med andra ord i stor utsträckning på de centrala sammanslutningarnas kontroll av anslutna föreningar. Skytterörelsen tar således ansvar för sin verksamhet genom en egenkontroll av de föreningar som anslutit sig till de godkända sammanslutningarna, med en möjlighet att utesluta anslutna föreningar som inte följer de centrala sammanslutningarnas stadgar. Enligt vad utredningen har erfarit fungerar dagens ordning, i detta avseende, på ett tillfredställande sätt. En alternativ ordning där polismyndigheten i ett tillståndsärende gör en ingående prövning av varje enskild förening, skulle innebära en påtaglig belastning för polismyndigheterna. För att kunna säkerställa att endast lämpliga föreningar får tillstånd att inneha skjutvapen, anser utredningen att det bör införas ett nytt system för prövningen av föreningar för jakt eller målskytte. Prövningen bör göras i två led; dels i ett auktorisationsförfarande och dels i tillståndsärendet. Vid auktorisationen ska prövas att föreningen uppfyller vissa krav. Det system som föreslås bör i stort motsvara dagens ordning, där sammanslutningar kan ansöka om att bli upptagna i bilagan till föreskrifter. Auktorisationsförfarandet bör dock, i likhet med övriga tillståndsförfaranden, regleras i lag. Det leder till ett öppnare och mer rättssäkert förfarande, med möjlighet att kontrollera att en fullständig prövning har föregått beslutet och att överklaga ett meddelat beslut. Till skillnad från vad som gäller övriga frågor om tillstånd (jämför 2 kap. 2 § vapenlagen) bör pröva frågan om auktorisation. Till de auktoriserade föreningarna ska andra föreningar kunna ansluta sig. Att dessa föreningar uppfyller kraven tillses genom de auktoriserade föreningarnas kontroll och möjlighet att utesluta anslutna föreningar. Genom att skytterörelsen, på samma sätt som , tar ansvar för att de anslutna föreningarna följer de centrala föreningarnas stadgar, anser utredningen att det inte i tillståndsärendet behöver kontrolleras att kraven upp- Prövning av föreningar för jakt eller målskytte Detta säkerställs i stället genom att det i tillståndsärendet ställs krav på auktorisation. Endast en auktoriserad förening eller en förening som är ansluten till en auktoriserad förening bör således kunna meddelas tillstånd att inneha skjutvapen. Ett sådant krav innebär inte något större avsteg från dagens ordning. Som har redogjorts för tidigare utgör nämligen anslutning till en av godkänd sammanslutning en förutsättning för att en förening ska beviljas tillstånd att inneha skjutvapen (jämför bilaga 1 till RPSFS 2009:13, FAP 551-3). Det är i huvudsak centrala föreningar (de så kallade förbunden) som kommer att auktoriseras. Även andra organisationer än centrala föreningar ska dock kunna bli auktoriserade. Då anslutna föreningar kan beviljas tillstånd att inneha skjutvapen torde det i praktiken endast undantagsvis vara någon annan typ av förening än en central förening som ansöker om att bli auktoriserad. I det följande lämnar utredningen förslag på hur auktorisations- och tillståndsförfarandet närmare bör utformas. För att en förening ska kunna bli auktoriserad bör den uppfylla vissa krav. När det gäller tillstånd att inneha skjutvapen bör, som utredningen återkommer till i det följande, andra krav gälla. Frågan är om de krav som uppställs för att en sammanslutning ska kunna meddelas tillstånd att inneha skjutvapen kan tillämpas i ett auktorisationsförfarande (se 2 kap. 3 b § vapenlagen). Dessa krav innebär att en sammanslutning ska ha en stabil organisation och kontinuerlig skytteverksamhet samt att sammanslutningen ska uppfylla högt ställda krav på säkerhet i fråga om handhavande av vapen. Det finns inga uppgifter i förordning eller föreskrifter om vad som närmare avses med kraven. Utredningen anser att det är viktigt att en auktoriserad förening har en stabil organisation och en kontinuerlig skytteverksamhet. Dessa krav bör således även fortsättningsvis ställas på föreningarna. När det gäller dagens krav i fråga om säker vapenhantering gör utredningen bedömningen att det är viktigt att en auktoriserad förening har styrande dokument över säker vapenhanteringen. Dokumenten ska innehålla de bestämmelser om säker vapenhantering och säkerhetsrutiner som föreningen ska följa och de ska vara en del av de bestämmelser som de anslutna föreningarna åtar sig att följa vid an- Prövning av föreningar för jakt eller målskytte Utredningen har valt att benämna denna dokumentation ordning för säker vapenhantering. Enligt utredningens bedömning är det angeläget att det tydligt framgår vad som fordras för att kraven ska anses vara uppfyllda. Den förening som ansöker om auktorisation hos måste veta vad kravet på stabil organisation närmare innebär, vilken omfattning skytteverksamheten ska ha och vad som krävs i fråga om ordning för säker vapenhantering. Uppgifterna är av så detaljerad natur att de lämpligen bör handläggas av i form av föreskrifter. ska därför i 11 kap. 2 § vapenlagen bemyndigas att meddela föreskrifter om kraven på stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering. De sammanslutningar för jakt eller målskytte som är upptagna i bilagan till föreskrifter är ideella föreningar. Att tillåta en användning av skjutvapen i andra organisationsformer, som till exempel i kommersiell verksamhet, har utredningen ur ett brottsförebyggande syfte inte bedömt vara lämpligt. Enbart föreningar som har ett ideellt ändamål bör därför kunna auktoriseras. Utredningen föreslår således att auktorisation endast får meddelas ideella föreningar för jakt eller målskytte. ska samråda med Försvarsmakten innan styrelsen tar upp en organisation som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet och deras läns- och lokalavdelningar, i bilagan till sina föreskrifter (se 2 kap. 1 § andra meningen vapenförordningen). Försvarsmakten har efter samråd med utredningen förklarat att myndigheten anser att denna skyldighet bör finnas kvar eftersom Försvarsmakten har insyn i organisationernas verksamhet. Utredningen delar Försvarsmaktens syn och föreslår att avseende dessa organisationer ska samråda med Försvarsmakten i auktorisationsförfarandet. Auktorisationen ska utformas som ett transparent och öppet ansökningsförfarande. Ansökan ska vara skriftlig och innehålla uppgift om föreningens namn, organisationsnummer och var styrelsen har sitt säte samt vilka omständigheter sökanden vill åberopa för utredning av föreningens stabilitet, kontinuerliga skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering. Organisationsnummer bör fordras för att underlätta identifiering av den förening som ansöker om att bli auktoriserad. utfärdar ett bevis över auktorisationen till de föreningar som har auktoriserats. Det kan finnas ett behov av att samlat se vilka föreningar för jakt eller målskytte som har auktoriserats. I vapenlagen regleras de tre Prövning av föreningar för jakt eller målskytte centrala vapenregistren; vapeninnehavarregistret, vapenregistret och vapenhandlarregistret. Det är enligt utredningens bedömning lämpligt att även uppgifter om vilka föreningar som är auktoriserade förs in i ett centralt vapenregister. Utredningen föreslår därför att med hjälp av automatiserad behandling ska föra separat centralt register över de föreningar som auktoriserats. Sekretess gäller enligt 18 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som huvudregel för uppgift i vapenregistren. Registret över auktoriserade föreningar kommer enligt utredningens bedömning inte att innehålla uppgifter som det finns ett behov av att sekretesskydda, utan registret bör vara offentligt. Utredningen föreslår således att dessa uppgifter bör undantas sekretesskyddet i offentlighets- och sekretesslagen. 3.3.2Tillsyn och återkallelse av auktorisation Utredningens förslag: utövar tillsyn över auktoriserade föreningar för jakt eller målskytte. Vid tillsynen ska kontrollera att villkoren för auktorisationen är uppfyllda. Auktoriserade föreningar ska lämna de upplysningar om verksamheten som styrelsen behöver för sin tillsyn. En auktorisation ska återkallas av om förutsättningarna för auktorisationen inte längre finns. har inte någon skyldighet att utöva tillsyn över att de sammanslutningar som upptagits i bilagan till styrelsens föreskrifter uppfyller kraven i 2 kap. 3 § b vapenlagen. Inte heller har någon av de sammanslutningar som upptagits i bilagan tagits bort från listan. När det gäller tillstånd till handel med skjutvapen har polismyndigheten vissa skyldigheter att utöva tillsyn över vapenhandlare, se bland annat 5 kap. 8 § vapenförordningen. Myndigheten har till exempel en skyldighet att se till att skjutvapen förvaras på föreskrivet sätt. Dessutom ska myndigheten minst en gång låta granska handlarens inköpsförteckningar och försäljningsförteckningar med bilagor. När anledning finns till det, ska polismyndigheten också inspektera handlarens lager av skjutvapen. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte Det finns, enligt utredningens mening, ett behov av att utöva tillsyn över att auktoriserade föreningar för jakt eller målskytte även i tiden efter auktorisationen alltjämt uppfyller kraven i vapenlagen. Utredningen föreslår därför att en skyldighet att utöva tillsyn ska införas och det bör vara som åläggs denna uppgift. ska ha rätt att ta del av de handlingar som rör föreningarnas verksamhet som behöver för tillsynen. Tillsynen kan utformas på olika sätt, exempelvis kan inspektioner göras vid vissa angivna tidsintervaller eller så kan inspektion göras när anledning finns till detta. Det bör vara som utformar de närmare formerna för tillsynen. Om det visar sig att en auktoriserad förening är ideell eller har en stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet eller ordning för säker vapenhantering, ska auktorisationen återkallas. Utredningen föreslår därför att ska återkalla en auktorisation om förutsättningar för auktorisationen inte längre finns. 3.3.3Överklagande, interimistiska beslut, m.m. Utredningens förslag: Ett beslut om att en förening nekas auktorisation eller en återkallelse av en auktorisation får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i fråga om auktorisation ska gälla , om inte annat förordnas. Ett beslut om återkallelse av en auktorisation ska gälla endast i de fall då så har förordnats i beslutet. I 22–25 §§ förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol och rättelse av skrivfel och omprövning av beslut regleras i 26–28 §§. Som huvudregel får förvaltningsmyndigheters beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol av den som beslutet angår och om det gått honom eller henne emot samt krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. I 23 § förvaltningslagen anges hur och inom vilka tider Prövning av föreningar för jakt eller målskytte ett beslut ska överklagas. Bestämmelserna i förvaltningslagen, bland annat om överklagande och omprövning, gäller för förvaltningsmyndigheter, som till exempel . Detta innebär att ett beslut i vilket nekar en förening auktorisation eller återkallar en auktorisation lyder under förvaltningslagens regler. I nyare lagstiftning har lagstiftaren, trots att förvaltningslagens bestämmelser är tillämpliga, ansett att en uttrycklig överklagandebestämmelse bör tas in i den lagstiftning som reglerar förvaltningsmyndighetens beslut. En uttrycklig överklagandebestämmelse avseende beslut om auktorisation och återkallelse av en auktorisation bör således tas in i 10 kap. vapenlagen. Enligt förvaltningslagen ska ett beslut gälla interimistiskt (se 29 §). Bestämmelsen i förvaltningslagen omfattar också beslut i fråga om auktorisation eller återkallelse av en auktorisation. Utredningen bedömer att det ska intas en uttrycklig bestämmelse i 10 kap. vapenlagen om att beslut i fråga om auktorisation ska gälla om inte annat förordnas. När det gäller beslut om återkallelse av en auktorisation ser situationen något annorlunda ut. De föreningar som är anslutna till den föreningen vars auktorisation återkallats bör få tid att söka sig till en annan auktoriserad förening. Av detta skäl bör ett återkallelsebeslut inte gälla efter att beslutet meddelats. bör i stället göra en bedömning av förhållandena i det enskilda fallet och endast om det finns särskilda skäl, förordna att beslutet ska gälla . I detta sammanhang bör nämnas att allmänna regler i förvaltningslagen styr hur en förvaltningsmyndighets beslut ska motiveras. har som förvaltningsmyndighet en skyldighet att motivera sina beslut enligt 20 § förvaltningslagen. Enligt bestämmelsen ska ett beslut genom vilket en myndighet avgör ett ärende innehålla de skäl som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Skälen får emellertid utelämnas helt eller delvis, bland annat om beslutet inte går någon part emot eller om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen. ska således enligt förvaltningslagen motivera ett beslut att neka en förening auktorisation eller ett beslut om återkallelse av en auktorisation. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte 3.3.4Tillstånd att inneha skjutvapen Utredningens förslag: Tillstånd att inneha skjutvapen får meddelas föreningar för jakt eller målskytte som har auktoriserats eller därtill anslutna föreningar, om inte särskilda skäl talar mot att tillstånd meddelas. I vapenförordningen (1996:70) införs en särskild bestämmelse om vilka uppgifter en förenings ansökan om tillstånd att inneha vapen ska innehålla. Utredningens bedömning: De föreningar som meddelas tillstånd att inneha skjutvapen måste alltjämt uppfylla vapenlagstiftningens krav på säker vapenförvaring. Krav för tillstånd att inneha skjutvapen Att en förening är auktoriserad eller ansluten till en auktoriserad förening ska uppställas som ett villkor för tillstånd till innehav av skjutvapen. Genom att prövningen av föreningar för jakt eller målskytte sker i två led, det vill säga genom en auktorisation och ett tillståndsförfarande, behöver inte polismyndigheten i ett tillståndsärende kontrollera att en auktoriserad förening eller en ansluten förening uppfyller kraven på stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet och ordning för säker vapenhantering (se övervägandena i avsnitt 3.3.1). För att polismyndigheten ska kunna besluta om tillstånd att inneha skjutvapen måste den sökande föreningen ange till vilken auktoriserad förening den är ansluten. En förutsättning för att en förening ska få tillstånd att inneha skjutvapen är att kraven på säker vapenförvaring är uppfyllda (se 5 kap. vapenlagen och föreskrifter och allmänna råd om vapenhandlares och vissa sammanslutningars förvaring av skjutvapen m.m., RPSFS 2005:4, FAP 556-2). kontrollerar förvaringen vid ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen och i ansökan ska enligt föreskrifter på området anges den plats där vapnet ska förvaras, förvaringsutrymmets beskaffenhet och vem som är ansvarig för förvaringen (se 3 kap. 3 § föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen, RPSFS 2009:13, FAP551–3). Utredningen avser inte att förändra kraven i fråga om förvaring av vapen. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte krav ska således även fortsättningsvis vara en del i prövningen av om en förening ska beviljas vapentillstånd. I tillståndsärendet kontrolleras att en förening har stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet samt uppfyller högt ställda säkerhetskrav vid handhavandet av vapen, men i praktiken görs endast en summarisk prövning. Utredningen utgår ifrån att det genom de auktoriserade föreningarnas kontroll av anslutna föreningar, säkerställs att de föreningar som ansöker om tillstånd att inneha vapen uppfyller dessa krav. Eftersom den föreslagna ordningen inte innefattar en prövning av nämnda krav måste det emellertid finnas en möjlighet för tillståndsmyndigheten att i vissa fall neka en förening tillstånd att inneha vapen. Detta bör endast ske i undantagsfall, när det står klart att föreningen inte uppfyller kraven på stabil organisation, kontinuerlig skytteverksamhet, ordning för säker vapenhantering och säker vapenförvaring. I bestämmelsen som reglerar förutsättningarna för tillstånd att inneha skjutvapen ska det därför framgå att tillstånd normalt ska meddelas en auktoriserad förening för jakt eller målskytte eller en ansluten förening, om särskilda skäl inte talar mot detta. Ny bestämmelse om föreningars ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen I 2 kap. 6 § vapenförordningen finns bestämmelser om ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen. En ny bestämmelse om föreningars ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen bör tas in i vapenförordningen. Ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen ska göras skriftligen hos polismyndigheten och ska innehålla uppgift om föreningens namn, organisationsnummer och styrelsens säte samt om vapnets typ, fabrikat, modell och kaliber. Kravet på organisationsnummer ska ställas för att underlätta identifiering av den förening som ansöker om tillstånd. Vidare ska det i ansökan finnas uppgifter om den plats där vapnet ska förvaras, förvaringsutrymmets beskaffenhet och vem som är ansvarig för förvaringen. Ansökan ska även innehålla uppgift om till vilken auktoriserad förening den sökande föreningen är ansluten. Avser ansökan ett visst bestämt vapen, ska i ansökan dessutom anges överlåtarens eller upplåtarens namn, person- eller organisationsnummer och hemvist samt vapnets tillverkningsnummer. Avser ansökan ett vapen som saknar uppgift om tillverkningsnummer ska annan uppgift som tillåter identifiering anges. Prövning av föreningar för jakt eller målskytte av vapen från någon annan än en vapenhandlare, ska överlåtarens tillståndsbevis för vapnet bifogas, om beviset finns i behåll. Återkallelse av föreningars tillstånd att inneha skjutvapen Utredningen har föreslagit att endast föreningar som är anslutna till en auktoriserad förening ska kunna meddelas tillstånd att inneha skjutvapen. Kravet på säker vapenförvaring kommer även fortsättningsvis att uppställas för att få tillstånd att inneha skjutvapen. En sådan anslutning och en säker vapenförvaring kommer alltså att utgöra förutsättningar för tillståndet. Av 6 kap. 1 § c vapenlagen följer att ett tillstånd att inneha skjutvapen ska återkallas av polismyndigheten om förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda. Det innebär att en förenings tillstånd att inneha skjutvapen ska återkallas om föreningen av något skäl upphör att vara ansluten till en auktoriserad förening eller om kraven på säker vapenförvaring inte längre uppfylls. Om en förening upphör att vara ansluten till en auktoriserad förening på grund av att den auktoriserade föreningen mister sin auktorisation är det, enligt utredningens uppfattning, inte lämpligt att tillståndet återkallas . Tillräcklig tid bör i en sådan situation ges för att föreningen ska hinna ansluta sig till en annan auktoriserad förening och på så sätt kunna ha kvar tillstånden att inneha vapen. Om en förening som innehar skjutvapen utesluts eller väljer att utträda ur en auktoriserad förening finns som ovan nämnts inte förutsättningar för att föreningen innehar skjutvapen. Den auktoriserade föreningen bör därför lämna upplysningar om detta förhållande.