sou · H1B335 · 2013-05-28 00:00:00 — Som förnamn ska därmed inte heller kunna godkännas namn som kan väcka anstöt eller som av annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. Inte heller får ett förnamn godkännas om det kan antas leda till väsentligt obehag för bäraren. Gårdsnamn (27 §) De framför allt i men också i andra landsdelar förekom- mande gårdsnamnen utgör en på lång tradition grundad sedvänja. Dessa namn, som oftast bärs före förnamnet (, , osv.) representerar ett värdefullt kulturarv som kommittén finner all anledning att bevara. Kommittén föreslår därför att den nuvarande tillåtande regleringen av gårdsnamn förs över till den nya lagen om personnamn. Dessutom vidgas möjlig- heten att anta gårdsnamn till att omfatta även sådana gårdsnamn som är i bruk. Förfarandet i mål och ärenden (28–37 §§) Personnamnsärenden hanteras dels som anmälningsärenden av i egenskap av folkbokföringsmyndighet, dels som ansökningsärenden av () i egenskap av namnmyndighet. Uppdelningen har visat sig innebära betydande nackdelar, bland annat i form av en oenhetlig och där- med rättsosäker praxis. Ojämnheten i rättstillämpningen beror även på att myndigheternas avgöranden överprövas i skilda besluts- linjer och att men inte PRV har rätt att föra talan mot överinstansens beslut. En annan brist med den nuvarande uppdel- ningen är att hanteringen som helhet kräver mer resurser än om ärendena hade handlagts av en och samma myndighet. I samförstånd med de berörda myndigheternas verksledningar föreslår kommittén att de personnamnsärenden som har handlagts av PRV i fortsättningen ska handläggas av , som därmed blir både folkbokförings- och namnmyndighet. Upp- delningen på anmälningsärenden och ansökningsärenden upphör; endast det sistnämnda begreppet blir kvar. För att ytterligare säkerställa en enhetlig och rättssäker behand- ling av ansökningar om förnamn och nya efternamn skrivs i den nya lagen in ett uttryckligt krav på att språklig och annan expertis ska medverka i behövlig omfattning vid bedömning. behandling av anmälningsärenden är avgiftsfri medan PRV tar ut en av regeringen fastställd avgift. De ärenden som tar över från PRV ska även fortsättnings- vis vara avgiftsbelagda. Skälet för detta är inte bara att reformen härigenom blir självfinansierad utan också att motverka okynnes- ansökningar avseende byte av efternamn, som annars kunnat befaras öka i och med att de nuvarande spärrarna mot upprepade namn- byten tas bort. När det gäller ansökningar om ändring av förnamn saknas anled- ning att skilja på ärendetyper beroende på om de tidigare handlagts av eller PRV; en väsentlig vinst med reformen är att denna komplicerade uppdelning försvinner. En konsekvens härav är att också de förnamnsärenden som handlagts av PRV i fortsätt- ningen ska behandlas utan avgift. Reformen innebär att det för uppkommer kost- nader av engångskaraktär för systemomläggningar m.m. i storleks- ordningen . Samhällsreformer som är till gagn för alla medborgare bör normalt bekostas av skattemedel. Kom- mittén föreslår därför att dessa kostnader i första hand finansieras över ett särskilt anslag på statsbudgeten. Internationella förhållanden (38–41 §§) Kommittén har inte haft i uppdrag att se över namnlagens regler om internationella förhållanden. Dessa regler har därför överförts i allt väsentligt oförändrade till den föreslagna lagen om person- namn. Härigenom föreskrivs följande. Förvärv av efternamn genom födelsen 1 § Föräldrar ska efter barnets födelse ansöka hos om det efternamn som barnet ska bära. 1.det efternamn som föräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av föräldrarna har burit, om det namnet inte har förvärvats genom äktenskap, 3.föräldrarnas efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 §, 4.ett efternamn som är bildat av något av föräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna son eller dotter, eller som är bildat på därmed jämförligt sätt. Barnet anses genom födelsen ha förvärvat det efternamn som efter ansökan registreras av . Görs inte någon ansökan anses barnet genom födelsen ha förvärvat moderns efternamn. Förvärv av efternamn genom adoption 2 § Adoptivföräldrar ska i adoptionsärendet ansöka om det efter- namn som adoptivbarnet ska förvärva genom adoptionen. 1.det efternamn som adoptivföräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av adoptivföräldrarna har burit, om det namnet inte har förvärvats genom äktenskap, 3.adoptivföräldrarnas efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 §, eller 4.ett efternamn som är bildat av något av adoptivföräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna son eller dotter, eller som är bildat på därmed jämförligt sätt. Görs inte någon ansökan förvärvar adoptivbarnet genom adop- tionen det efternamn som den äldre av adoptivföräldrarna bär. 3 § Den som adopterar ensam ska i adoptionsärendet ansöka om det efternamn som adoptivbarnet ska förvärva genom adoptionen. 1.det efternamn som adoptivföräldern bär, 2.ett efternamn som adoptivföräldern har burit, om det namnet inte har förvärvats genom äktenskap, eller 3.ett efternamn bildat av adoptivförälderns förnamn med tillägg av någon av ändelserna son eller dotter, eller ett efternamn som är bildat på därmed jämförligt sätt. Görs inte någon ansökan förvärvar barnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldern bär. Om en make adopterar den andra makens barn, medför det dock inte någon ändring av barnets efternamn. 4 § Domstol kan i adoptionsärendet besluta att den som adopteras ska behålla det efternamn som han eller hon hade före adoptionen, eller det namnet jämte en adoptivförälders efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 §. Byte till förälders efternamn, m.m. 5 § Ett efternamn får bytas till ett annat efternamn som 1.bärs av någon av föräldrarna, 2.har burits av någon av föräldrarna, om namnet inte har för- värvats genom äktenskap, 3.är ett dubbelt efternamn enligt 19 § och som är bildat på de efternamn som föräldrarna bär eller har burit, om inte något av namnen har förvärvats genom äktenskap, eller 4.är bildat av något av föräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna son eller dotter, eller som är bildat på därmed jämförligt sätt. Den som har bytt efternamn enligt första stycket får byta till ett annat namn som där anges. 6 § Om ett barn bär någon av föräldrarnas namn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte av barnets efternamn enligt 5 § att föräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. 7 § Bestämmelserna i 5 och 6 §§ tillämpas också då den som har adopterats vill byta ett efternamn som har behållits från tiden före adoptionen eller som har förvärvats enligt 2 eller 3 §, till ett efter- namn som 1.bärs av någon av adoptivföräldrarna, 2.har burits av någon av adoptivföräldrarna, om namnet inte har förvärvats genom äktenskap, 3.är ett dubbelt efternamn enligt 19 § och som är bildat på de efternamn som adoptivföräldrarna bär eller har burit, om inte något av namnen har förvärvats genom äktenskap, eller 4.är bildat av något av adoptivföräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna son eller dotter, eller som är bildat på därmed jämförligt sätt. 8 § Ett barn , som för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem har tagits emot av någon annan än barnets föräldrar, får byta sitt efternamn till 1.ett namn som bärs av den eller dem som har tagit emot barnet, 2.ett namn som bärs av någon av dem, 3.ett dubbelt efternamn enligt 19 § som är bildat på deras efternamn, eller 4.ett dubbelt efternamn enligt 19 § som är bildat på enderas efternamn jämte barnets efternamn. För byte av efternamn enligt första stycket krävs att den eller de vars namn avses har samtyckt till namnbytet och att domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Den som har bytt efternamn enligt första stycket får byta till- baka till det efternamn som han eller hon har burit. Byte till makes efternamn 9 § När äktenskap ingås behåller vardera maken sitt efternamn, om inte ansökan görs enligt andra stycket före eller i samband med vigseln. Makar kan få namngemenskap genom att en av dem byter sitt efternamn till den andres efternamn. Makar kan i stället välja att som gemensamt namn förvärva varandras efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 §. Görs en ansökan om byte av efter- namn eller om förvärv av dubbelt efternamn före eller i samband med vigseln, förvärvas namnet vid vigseln. 10 § Den som har bytt efternamn enligt 9 § får under eller efter äktenskapet byta till ett efternamn som han eller hon har burit. Byte till andra efternamn 11 § Ansökan om byte av efternamn till ett nybildat efternamn eller till ett befintligt efternamn som inte kan förvärvas enligt 1–10 §§ eller 38 § görs hos . Avser ansökan ett barn och bär barnet någon av föräldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte att föräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Med byte av efternamn avses även ändring av ett efternamns stavning. Ändring av ett utländskt efternamns genusform anses dock inte som byte till ett annat efternamn. 12 § Som nybildat efternamn får inte godkännas namn som 1.av språkliga eller andra skäl är uppenbart olämpligt som efter- namn, 2.är i bruk som förnamn, 3.består av mer än ett ord, om orden inte utgör led i ett dubbelt efternamn, 4.kan väcka anstöt, eller 5.kan leda till väsentligt obehag för den som bär namnet. 13 § Som efternamn, vare sig det är nybildat eller ej, får inte god- kännas namn som kan förväxlas med 1.ett efternamn som någon annan lagligen bär, 2.ett historiskt känt efternamn som har burits av en utdöd 3.ett allmänt känt utländskt efternamn, 4.någon annans konstnärsnamn eller likartat namn, som är allmänt känt, 5.en beteckning för en stiftelse, en ideell förening eller en liknande sammanslutning, 6.någon annans här i riket skyddade firma, varumärke eller annat kännetecken som har inarbetats för någon annan i närings- verksamhet här i riket, 7.en benämning eller ett särskilt skapat namn i någon annans skyddade litterära eller konstnärliga verk, om utnyttjandet av namnet skulle innebära en kränkning av någon annans upphovsrätt till verket. Har någon efter ansökan förvärvat ett nybildat efternamn, utgör vad som sägs i första stycket 1 inte hinder för föräldrar, syskon eller syskonbarn att med förvärvarens samtycke erhålla det namnet efter ansökan hos . Har det förra förvärvet gjorts av flera, fordras samtycke av dem alla. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får ett efternamn som 2 000 personer eller fler lagligen bär här i riket förvärvas efter ansökan hos . 14 § Utan hinder av 13 § kan byte ske till ett efternamn som funnits i sökandens släkt i rakt uppstigande led i minst två genera- tioner och inom den fjärde generationen räknat från och med sökandens föräldrar eller . I övrigt kan byte till ett efternamn ske utan hinder av 12 eller 13 § om det finns särskilda skäl. 15 § Har någon förvärvat ett efternamn på oriktiga grunder eller genom någon som har förvärvat ett efternamn på oriktiga grunder, och uppstår på grund härav olägenhet för någon annan, ska dom- stol på talan av den sist nämnde besluta att namnet förloras, om inte särskilda skäl talar för att namnet får behållas. Om någon förlorar sitt efternamn enligt första stycket ska domstolen fastställa vilket namn som förvärvas i stället för det som förloras. Talan enligt första stycket som grundar sig på att ett föräldra- skap har hävts får inte väckas senare än efter hävandet. Särskilt skydd för efternamn 16 § Ingen får obehörigen, till nackdel för den som enligt 13 § åtnjuter skydd för sitt efternamn, 1.i näringsverksamhet använda en firma, ett varumärke eller ett annat kännetecken som kan förväxlas med efternamnet. Med firma likställs beteckning för stiftelse, ideell förening eller därmed jäm- förlig sammanslutning, 2.använda ett konstnärsnamn eller liknande namn som kan för- växlas med efternamnet. 17 § Har ett konstnärsnamn eller ett liknande namn blivit allmänt känt och har någon annan en äldre rätt till ett enligt 16 § skyddat efternamn med vilket konstnärsnamnet kan förväxlas, måste den andre inom rimlig tid inskrida mot användandet. Annars får konst- närsnamnet användas utan hinder av vad som föreskrivs i 16 §. Första stycket tillämpas även i fall då ett kännetecken av det slag som anges i 16 § har inarbetats och någon annan har en äldre rätt till ett enligt 16 § skyddat efternamn med vilket kännetecknet kan förväxlas. I de fall som avses i första eller andra stycket kan domstolen efter vad som är skäligt föreskriva att konstnärsnamnet eller känne- tecknet får användas endast på ett särskilt sätt. 18 § Den som gör intrång i annans rätt till ett enligt 16 § skyddat efternamn är skyldig att ersätta den andres skada, om han eller hon har insett eller borde ha insett att förfarandet var till nackdel för Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått ska hänsyn tas även till lidande och övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. 19 § Två namn som var för sig kan förvärvas enligt 1–14 §§ eller 38 § får antas som ett dubbelt efternamn. Vid prövning av frågor om namnskydd enligt 13 § och 16–17 §§ ska ett dubbelt efternamn räknas som två skilda efternamn. Efternamn som består av fler än två namn får inte bildas. 20 § En make som har haft rätt att förvärva den andra makens efternamn under äktenskapet får, med den andra makens samtycke, förvärva detta namn som en del i ett dubbelt efternamn även sedan äktenskapet har upplösts. En efterlevande make får förvärva ett sådant namn som en del i ett dubbelt efternamn. 21 § Den som har adopterats och som inte har behållit sitt efter- namn från tiden före adoptionen kan efter ansökan förvärva detta namn som en del i ett dubbelt efternamn. 22 § Av en ansökan om att få förvärva ett dubbelt efternamn ska framgå i vilken ordning namnen ska bäras och om namnen ska vara förenade med bindestreck. 23 § Den som har ett dubbelt efternamn kan hos ansöka om att ett av namnen ska strykas, att ordningsföljden mellan namnen ska ändras eller att ett bindestreck ska läggas till eller strykas. 24 § Varje barn ska ges minst ett förnamn. Ansökan om barnets förnamn ska ges in till från barnets födelse. Ett förnamn förvärvas när det blir registrerat av . 25 § Ändring av förnamn kan ske efter ansökan hos . 26 § Som förnamn får inte godkännas namn som kan väcka anstöt eller som kan antas leda till väsentligt obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. 27 § Den som invid ett förnamn vill bära ett gårdsnamn, som han eller hon har anknytning till genom släktskap eller äktenskap och som enligt gammal sedvänja är eller har varit i bruk som tillnamn, kan hos ansöka om att få bära namnet. Vill han eller hon inte längre bära gårdsnamnet kan ansökan härom göras till . Förfarandet i mål och ärenden enligt denna lag 28 § Ansökan om namn ska göras skriftligen till . Ansökan om efternamn får vid vigsel lämnas till vigselförrättaren. 29 § Avser ansökan ändring av efternamn som inte kan göras enligt 1–10 §§, 20–21 §§, 23 § eller 38 § ska sökanden betala en ansöknings- avgift. Regeringen bestämmer avgiftens storlek. 30 § Om ansökan är ofullständig ska förelägga sökanden att avhjälpa bristen eller att yttra sig. Detsamma gäller om före- skriven avgift inte har betalats. Av föreläggandet ska framgå att ansökan kan avvisas om föreläggandet inte följs. Finner även efter det att sökanden har yttrat sig att ansökan inte kan bifallas, ska ansökan avslås, om det inte finns anledning att förelägga sökanden på nytt. 31 § I frågor som gäller ett ansökt namns lämplighet från språklig, namnskyddsrättslig eller annan synpunkt ska inhämta yttrande från sakkunnig myndighet, om detta inte är uppenbart obehövligt. Vid behov ska även ge annan sakkunnig tillfälle att inkomma med synpunkter. 32 § Är i fall som avses i 11 § ansökningshandlingarna fullständiga och finns det inte något hinder för bifall till ansökningen, ska ansök- ningen kungöras av i Post- och , om verket inte finner att ett sådant kungörande skulle sakna betydelse. När kungörande har skett ska den som vill framställa någon invändning mot ansökningen göra detta skriftligen inom en månad från kungörelsedagen. har gått ut, ska verket avgöra ärendet. 33 § Ett slutligt beslut av får överklagas till den för- valtningsrätt inom vars domkrets klaganden för beslutet var folkbokförd. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invänd- ning har framställts, får överklagas av den som har gjort invänd- ningen. Om behörig förvaltningsrätt enligt första stycket inte finns överklagas beslut till Förvaltningsrätten i . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 34 § En ansökan om förklaring att ett namnbyte enligt 6, 8 eller 11 § är förenligt med barnets bästa prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet. I ärenden enligt första stycket ska domstolen, om det kan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnads- havare. Domstolen ska även inhämta yttrande från socialnämnden. ska, om det inte är olämpligt, söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten. I ärenden enligt första stycket får domstolen besluta att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad. 35 § Sådan talan i tvister om efternamn som får föras i särskild rättegång väcks vid domstolen i den ort där den mot vilken talan förs ska svara i tvistemål i allmänhet. Talan om förlust av efternamn som grundar sig på att ett föräldraskap har hävts väcks vid domstol i den ort där barnet har sitt hemvist. En sådan fråga kan väckas även i samband med mål om hävande av föräldraskap. Väcks sådan talan som avses i andra stycket mot barn ska domstolen inhämta yttrande från socialnämnden. Finns det inte någon sådan behörig domstol som anges i första och andra styckena får talan väckas vid . 36 § För den som är görs ansökan i mål eller ärenden enligt denna lag av barnets vårdnadshavare. Har barnet fyllt får sådan ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Vid bedömningen av om ett namnbyte enligt 6, 8 eller 11 § är förenligt med barnets bästa ska rätten, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. 37 § Samtycke som avses i denna lag ska lämnas skriftligen. Har i ett ärende som avses i 6 eller 8 § samtycke lämnats hos domstolen, behövs inte nytt samtycke när ansökan görs till . 38 § Den som har förvärvat ett namn i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt för- hållande har genom anmälan till rätt att förvärva det namnet också i , om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade annan särskild anknytning dit. Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till väsentligt obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. Om ett barn bär någon av föräldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för ett förvärv enligt första stycket som medför att barnet inte längre bär föräl- derns namn att föräldern har samtyckt till förvärvet eller att dom- stol har funnit att detta är förenligt med barnets bästa. I ett sådant fall tillämpas 34 §, 36 § andra stycket och 37 § på motsvarande sätt. 39 § Denna lag tillämpas inte på svenska medborgare som har hem- vist i , eller . 40 § Lagen tillämpas på danska, finska och norska medborgare som har hemvist i . Andra utländska medborgare som har hemvist i får med tillämpning av denna lag förvärva, ändra eller behålla namn genom ansökan till . I fråga om efternamn som har förvärvats på detta sätt tillämpas 15–18 §§. När utländska medborgare adopteras här i landet enligt svensk lag tillämpas alltid 2–4 §§. 41 § Lagen tillämpas på statslösa personer som har hemvist i eller, om de inte har hemvist i något land, har sin vistelseort här. 1.Denna lag träder i kraft , då namnlagen (1982:670) ska upphöra att gälla. 2.Personnamn som har förvärvats enligt den gamla lagen eller enligt namnlagen (1963:521) anses som personnamn som har för- värvats enligt den bestämmelse i den nya lagen som gäller för mot- svarande fall, om inte annat sägs i det följande. 3.En ansökan som rätteligen har kommit in till före ikraftträdandet men då ännu inte har slut- ligt prövats ska prövas enligt den gamla lagen. 4.Den gamla lagen ska gälla vid överklagande av Patent- och registreringsverkets slutliga beslut och vid Patentbesvärsrättens avgöranden. 5.Om det före den nya lagens ikraftträdande har fastställts att en viss man inte är far till ett barn som på grund av det förmodade faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, ska i fråga om förlust av barnets efternamn den gamla lagen tillämpas, dock endast om en särskild ansökan om tillåtelse för barnet att få behålla efternamnet har kommit in till domstolen inom den tid som föreskrivs i 16 § andra stycket i den Det som här sägs om far och faderskap tillämpas också i fråga om förälder och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken. 6.Den gamla lagen gäller för mål om förlust av efternamn som före ikraftträdandet har anhängiggjorts vid domstol enligt 17–19 §§ 7.Den gamla lagen gäller för mål om skydd för egenartade efter- namn som har anhängiggjorts vid domstol före ikraftträdandet. 8.Den som vid denna lags ikraftträdande bär ett mellannamn fortsätter att bära namnet som mellannamn så länge ansökan om annat inte görs till . Ett mellannamn ska bäras närmast före efternamnet. 9.Den som bär ett mellannamn kan hos ansöka om att namnet ska slopas, antas som efternamn eller antas som led i ett dubbelt efternamn. För ansökan enligt första stycket ska ansökningsavgift inte betalas. 10.Vid prövning av frågor om namnskydd enligt 13 § och 16–17 §§ ska ett dubbelt efternamn som var i bruk vid lagens ikraftträdande räknas som ett enda efternamn. lag om ändring i firmalagen (1974:156) Härigenom föreskrivs att 10, 13 och 14 §§ firmalagen (1974:156) ska ha följande lydelse. 10 §1 En firma får inte registreras om den 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som firma, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 4.är identisk med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 5.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av firman leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder firman och innehavaren av näringskännetecknet, 6.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om använd- ningen av firman skulle dra otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning vara till skada för näringskännetecknets särskiljnings- förmåga eller anseende, 7.kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan för ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond tro för ansökan, innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som någon annans egenartade efternamn, allmänt kända konstnärsnamn eller likartat namn, om användningen av innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som någon annans särskilt skyddade efternamn, allmänt kända konstnärsnamn eller lik- artat namn, om användningen av 1 Senaste lydelse 2010:1889.