sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Tyvärr har vi inte tillgång till mera frekvent 7https://ec.europa.eu/digital-agenda/node/51275 8http:///publikationer?id=3005 genomförda studier för området vilket är en brist utifrån de kriterier vi ställt upp för val av indikatorer. På lång sikt påverkar området den digitala kompetensen både i samhället i stort och när det gäller professionell it-kompetens. Det gör att det i förlängningen också påverkar jämställhet och företags- utveckling och entreprenörskap samt forskning och innovation. Tabell 4.7 Föreslagna indikatorer för sakområde Skola och undervisning SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Rankningen för indikatorerna är ibland beräknad som ett genomsnitt baserat på rankningar för flera delmått. Måttet på om lärare tycker att dator och it ska användas mer i skolan kan vara en bra indikation på deras inställning till möjlig- heterna med it i skolan och därmed en viktig förutsättning för ut- vecklingen. Däremot är det ett komplicerat mått att använda för attityd då ett högt värde skulle indikera en positiv attityd medan ett sjunkande mått skulle kunna förklaras av en ökad användning. Vi väljer att inkludera det då vi ser att användningsnivåerna generellt är låga och vi tror att den enskilda lärarens inställning är en faktor som skulle kunna driva på utvecklingen. När tillgångs- och användningsnivåerna är högre kan det övervägas om måttet ska ersättas med andra mått. Vi har tittat på tillgången till trådlösa nätverk för uppkoppling till internet på skolan som en möjlig indikator, men då 80–har det enligt undersökning, valde vi att exkludera det. Vi har valt att exkludera användning av dator i förskola när vi tittar på användning bland barnen. Frågan i undersök- ning är något oklart formulerat då den mäter användningsfrekvens på ett eller flera barn. Det gör att en hög siffra skulle kunna inne- bära att ett enskilt barn använder dator mycket. Vi saknar indikatorer på i vilken utsträckning digitala lärresurser finns tillgängliga och används. Inom området börjar så kallade öppna lärresurser på internet bli tillgängliga. Det skapas och publiceras eget utbildningsmaterial i olika former på internet. Utbudet och användningen av öppna lärresurser är ett intressant område som avser att arbeta vidare med att försöka ta fram mått på, liksom för kommersiella resurser. När det gäller tillgången till teknik går det att mäta detta bredare än enbart i termer av tillgång till datorer och surfplattor. mäter till exempel tillgång till projektorer, digitalkameror och interaktiva tavlor i sin undersökning. Då det blir något för specifikt att mäta dem enskilt är det tänkbart att överväga någon form av del- index avseende tillgången till utrustning. Vi begränsar oss emellertid till enbart tillgång till datorer eller surfplattor. Sammanfattningsvis kan vi se att vi ligger i toppen av de europeiska länderna när det gäller tillgång till teknik men att vi hamnar efter i användningen av den. och är länder som också återfinns i toppen avseende tekniktillgång. Däremot ligger dessa båda länder högre än avseende användningen av tekniken. I ett europeiskt perspektiv placerar sig i mellanskiktet avseende andelen lärare som har kompetensutvecklat sig inom it. Lite drygt hälften av grund- och gymnasieskolorna har en it-plan upp- rättad. När vi följer utvecklingen på nationell nivå ser vi inte eventuella skillnader mellan kommuner, olika skolhuvudmän eller andra del- mängder. konstaterar dock i sin rapport att det finns stora skillnader i digitaliseringen av för- och grundskola mellan olika huvud- män. På gymnasienivå är skillnaderna mindre. Här kan det finnas anledning att identifiera vilka indelningar som ger de största skill- naderna och följa dessa med indikatorer. En förutsättning för användning och i förlängningen effekter av den, är tillgång till tekniken. Trots att tillgång i sig inte skapar önskade effekter konstaterar att det finns ett samband mellan grundläggande it-kompetens och tillgången till dator. Sam- tidigt pekar på ett stort behov av kompetensutveckling för att kunna använda it som pedagogiskt verktyg. Vi har fokuserat vårt arbete på grund- och gymnasienivå då detta är den huvudsakliga inriktningen i den digitala agendan. I det här arbetet saknas digi- taliseringen av de svenska högskolorna och universitetens utbild- ningsverksamhet, samt Komvux och sfi. Det är något vi avser att fortsätta arbetet med och utöka antalet indikatorer för, i den mån det är möjligt. 4.3.2Insatser och åtgärder i agendan Tabell 4.8 Status insatser och åtgärder inom sakområde Skola och undervisning Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. Flera av insatserna och åtgärderna inom området är breda strategiska åtgärder för att främja användandet av it i skolan på bred front. Ett exempel på en insats är uppdrag att kontinuerligt följa upp utvecklingen av it-kompetens i skolan på alla nivåer samt att it förts in som läromål i läroplaner på alla nivåer av skolan. På flera punkter är åtgärderna som redovisas i agendan konstateranden av olika slag. Som exempel kan nämnas skrivningen it är ett av skolans lärverktyg, som behövs för att nå skolans mål. Skrivningen återfinns som en beslutad insats i den digitala agendan. Vi har valt att inte definiera skrivningen som en insats. Ovanstående ger vid handen att några insatser och åtgärder mer eller mindre ständigt är pågående. Utifrån förutsättningarna för arbetet har det inte varit möjligt att närmare bedöma intensiteten eller undersöka vilka konkreta aktiviteter som faktiskt genomförs. Åtgärden att it ska fungera som en plattform i kompetensutveck- lingsinsatser är pågående då flera underliggande aktiviteter kan rymmas inom åtgärden. Åtgärden om it-baserade prov inom svenskundervisning för in- vandrare (sfi) definieras som klar då åtgärden avbrutits. har konstaterat att det finns en stor utvecklingspotential för it- baserade slutprov inom sfi, men att bland annat tekniska förutsätt- ningar i skolorna har inneburit utmaningar som behöver ses över9. Regeringen beslöt i samband med ändring av regleringsbrev att inget fortsatt utvecklingsarbete ska bedrivas. Nya ämnesplaner för gymnasieskolan infördes och genom- förandestatus är därför klar. är det viktigt att följa utveck- lingen och se vilket genomslag de nya ämnesplanerna fått i praktiken. Det finns två tydliga ambitioner inom sakområdet. Dels ska elever och lärare ha tillgång till modern it-utrustning, dels ska eleverna få kunskap att använda it som ett verktyg för kunskapsinhämtning, kommunikation, skapande och lärande. Övergripande styrdokument för grund- och gymnasieskola som nämns kan sägas ta fasta på det . Ambitionen som handlar om tillgången till moderna it-baserade lärverktyg täcks inte av insatserna och åtgärderna. är bilden att tillgången till it-utrustning varierar i hög utsträckning mellan olika platser i landet. Det skiljer sig också åt hur mycket fokus skol- huvudmännen i landet lägger på att förse skolorna med rätt utrust- ning. Ett annat område som har lyfts fram som viktigt i samband med uppföljningen, men som inte omnämns i den digitala agendan, är behovet av kompetensutvecklingsinsatser som inriktas på hur it kan användas som pedagogiskt verktyg. En åtgärd är att it ska användas som plattform i kompetens- utvecklingsinsatser riktade till lärare. Det handlar om att använda it som distributionskanal för fortbildningsmaterial av olika slag. Frågan är om inte en sådan användning kan anses vara självklar . Personer med inblick i de insatser som genomförs ger bilden av att det är viktigt att blicka framåt och formulera nya insatser inom området. Även om flera insatser i strikt mening är genomförda återstår mycket. Även om it har förts in som en del av ämnes- och kursplaner bör detta betraktas som en löpande prioritering där mycket utvecklingsarbete återstår i praktiken. En central fråga i sammanhanget är att ansvaret för praktiskt utvecklingsarbete ligger på skolans huvudmän, det vill säga hos 9 Delredovisning av uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi), , (dnr. kommuner och fristående aktörer. I en av åtgärderna som tas upp i den digitala agendan konstaterar regeringen att skolans huvudmän har ansvar för att läroplaner med kurs- respektive ämnesplaner följs och att det är positivt om dessa samverkar med andra berörda aktörer så att målet nås med god kvalitet i hela landet. Ansvaret för mycket av det faktiska genomförandearbetet ligger med andra ord på skolans huvudmän. Sakområdets ambition är dels att elever ska och lärare bör ha till- gång till moderna lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbild- ning, dels att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kom- munikation, skapande och lärande. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agendan, kan leda till att: varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommu- nikation, skapande och lärande den digitala kompetensen hos eleverna förbättras efter det finns bra digitala läroverktyg och användning av dessa den digitala kompetensen hos personalen höjs. Tabell 4.9 Identifierade aktörer inom sakområdet Skola och undervisning SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden Kartläggningen har inte inkluderat de enskilda skolorna eller kom- munerna utan fokuserar på de som företräder skolor, personal och kommuner. Det finns ett flertal aktörer inom området av olika karaktär. Både branschorganisationer, myndigheter och nätverk är verksamma inom sakområdet. Figur 4.3 Översikt aktörer inom sakområdet Skola och undervisning Lite Pådrivande i sakfrågan Mycket Frågan om digitala verktyg och teknik präglas av den decentrali- serade beslutsmodellen. Ansvarig myndighet är med stöd av Skolinspektionen. Dessa båda myndigheter bedöms vara pådriv- ande, dock inte alltid i sakfrågan. Området präglas av en decentraliserad modell. Det är de enskilda skolorna i kombination med kommunerna som sannolikt har den största möjligheten att påverka digitaliseringen av processer och val av it-stöd. Rörande elevers och lärares digitala kompetens finns flera aktörer, men det finns inget nätverk eller organisation som har detta som sin huvudfråga. Det finns utrymme för en nätverksorganisation som samlar de frågeställningar som rör elever och digitalisering. Den övergripande ambitionen inom sakområdet digital kompetens är att alla i arbetsför ålder ska ha en god digital kompetens för att bli anställningsbara eller kunna starta och driva företag. Ambitionen fokuserar på betydelsen av bred it-kompetens hos arbetstagare och företagare. lyfter den digitala agendan fram företagens kompetensförsörjningsbehov inom it-området. Det perspektivet avspeglas däremot inte fullt ut i sakområdets övergrip- ande ambition. I arbetet med att föreslå indikatorer på sakområdet har relevanta nyckelformuleringar i den digitala agendan identifierats. god digital kompetens bland alla i arbetsför ålder säkra en nationell kompetensförsörjning. Området handlar om att säkerställa att hela den vuxna befolkningen har nödvändig digital kompetens, framför allt för att klara sig i yrkes- livet, men också att samhället får tillgång till de olika former av it- kompetens, eller avancerad digital kompetens, som krävs för att ska nå det it-politiska målet. De insatser som görs på grundskolenivå kommer att få effek- ter på den vuxna befolkningen . Fram till att sådana effekter får genomslag behövs eventuellt insatser för att lyfta den generella kompetensen i befolkningen. När det gäller den mest grundlägg- ande nivån av digital kompetens, till exempel att använda internettjänster, så ligger detta inom området Digitalt innan- förskap. Inom EU har man gjort bedömningen att det kommer att vara stor brist på avancerad digital kompetens . lanserades Grand Coalition for Digital Jobs10, en kraftsamling för att säkerställa tillgången på digital kompetens i för att bidra till ett gynnsamt startup-klimat och konkurrenskraftiga företag. har konstaterat att risken för överskott på olika former av avancerad digital kompetens är mycket liten och vi behöver verka för ökat intresse och utbildning på området. Flera av den digitala agendans sakområden är beroende av att hela befolkningen har god digital kompetens. I takt med att allt fler tradi- tionellt sett analoga yrken i större utsträckning blir digitala, krävs en bredare digital kompetens i befolkningen. Området är nära sammankopplat med digitalt innanförskap när det gäller kompetens i befolkningen som helhet. För att öka den generella it-kompetensen är en förutsättning att individer använder it. Området påverkar sedan flera andra områden, speciellt när det gäller den professionella it-kompetensen. Skola och undervisning är ett område som påverkar den digitala kompetensen på . Det finns indikatorer som vi kommer att överväga för sakområdet Forskning och innovation som skulle kunna vara relevanta även på det här området. Som exempel kan nämnas mått på andel exami- nerade inom vetenskap och teknologi och andel som skrivit ett eget datorprogram. Tabell 4.10 Föreslagna indikatorer för sakområde Digital kompetens Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. kommer 2013 eller 2014 att publicera resultatet från en ny intressant mätning av färdigheter som vuxna behöver för att fung- era på arbetsmarknaden – läsförståelse, matematik och förmåga att lösa problem i teknik-intensiva miljöer (indikator 1). Mätningen sker inte genom självskattning utan genom att respondenterna får upp- gifter som de ska lösa framför en dator. Till detta sakområde har vi även sorterat ett antal ytterligare an- vändningsrelaterade indikatorer från EU-statistiken (indikatorer 2, 3, 5, 6). Dessa bedöms vara något mer krävande än de användnings- relaterade indikatorer som vi sorterade till sakområde Digitalt innan- förskap. Indikator 4 är en självskattning, men frågan är intressant formu- lerad och väl i linje med sakområdets fokus. Indikator 7 och eBlom- lådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. En exakt definition av vad digital kompetens är för något i den generella befolkningen finns inte. Här behövs fortsatt arbete för att definiera och fastställa begreppet ytterligare. När det gäller den professionella it-kompetensen förändras den kontinuerligt. Lite be- roende på vilken definition som väljs finns ganska gott om indi- katorer som kan användas. Baserat på de indikatorer vi har där internationella jämförelsetal finns, framträder en bild av att befolkningen i som helhet har en relativt hög digital kompetens. Däremot ligger vi något efter andra länder avseende it-specialister. 4.4.2Insatser och åtgärder i agendan Tabell 4.11 Status insatser och åtgärder inom sakområde Digital kompetens Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. Sakområdet innehåller relativt få insatser och åtgärder. Av uppfölj- ningen framgår att merparten av dessa uppges vara klara. Insatserna och åtgärderna är av karaktären behovsanalys där problematiseringar av situationen görs. Däremot finns ingen egent- lig insats eller åtgärd som mer inriktas mot att påverka situationen i någon egentlig mening. Undantaget är den så kallade expertskatten som syftar till att underlätta för företag att kunna rekrytera utländska experter och nyckelpersoner. Åtgärden är generell och har inget särskilt fokus på personer med särskild it-kompetens. Det är svårt att förhålla sig till sakområdet isolerat. Detta är också tydligt i samband med uppföljningen och kontakterna med personer med inblick i de insatser och åtgärder som ingår i sakområdet. Av dessa framgår tydligt att satsningar på digital kompetens på många områden direkt, eller indirekt, hakar i eller i vissa fall överlappar in- satser inom skola och undervisning, digitalt innanförskap samt entre- prenörskap och företagsutveckling. Detta gör sammantaget att insatserna och åtgärderna som speci- fikt tas upp under sakområdet inte är tillräckliga eller att de är av begränsad direkt relevans i relation till hur området beskrivs i den digitala agendan. Som exempel kan nämnas att regeringen tar upp betydelsen av att insatser görs inom utbildningsväsendet för att stärka den digi- tala kompetensen, såväl avseende grundläggande it-färdigheter som spetskompetens. Insatserna som anges under sakområdet är däremot i begränsad utsträckning riktade mot dessa åtgärdsområden. Sanno- likt är avsikten att den typen av åtgärder istället bör hanteras som en del av sakområdena Skola och undervisning och möjligen även Forskning och innovation. Kopplingen mellan behov och åtgärd inom just detta område blir därför svag. Ett annat åtgärdsområde som tas upp är företagens möjligheter att attrahera utländsk kompetens, i synnerhet spetskompetens, på it-området. En åtgärd är direkt inriktad på detta. Det är regeringens avsikt att genomföra förenkling av den så kallade expertskatten, en åtgärd som genomfördes i samband med budgetproposi- tion. IT&Telekomföretagen, som regeringen nämner i beskrivningen av sakområdet, menar emellertid att just frågan om expertskatt inte är den viktigaste i sammanhanget. De anser att det är viktigare att i ökad utsträckning underlätta för utländska studenter i att efter studierna kunna stanna i landet och arbeta. En insats som nämns är arbetet på området som bedrivs inom EU. Digital kompetens återfinns i den digitala agendan för , men också i EU:s flaggskeppsinitiativ Agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. initiativ Grand Coalition for Digital Jobs11 är en form av brett partnerskap som bland annat syftar till att täcka näringslivets behov av anställda med relevant it- kompetens. Enligt beräkningar kommer 2015 att ha ett underskott om cirka 900 000 personer med relevant it- kompetens. Om och hur detta kommer att påverka insatser och åtgärder i återstår att se. Sakområdets ambition är att alla i arbetsför ålder ska ha en god digital kompetens för att bli anställningsbara eller kunna starta och driva företag. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agendan, kan leda till att: den digitala kompetensen bland alla i arbetsförålder bibehålls och stärks den nationella kompetensförsörjningen säkras. Tabell 4.12 Identifierade aktörer inom sakområde Digital kompetens har inte inkluderats i kartläggningen. Högskolor och universitet har inte heller analyserats som en del av denna kartläggning även om de erbjuder it-utbildning. Figur 4.4 Översikt aktörer inom sakområdet Digital kompetens Inom utbildningsområdet är antalet privata aktörer stort, vilket med- fört att fokus för detta sakområde har varit de nyckelaktörer som samlar de organisationer som erbjuder kurser för allmänheten eller erbjuder vidareutbildning inom it på grundläggande nivå. Flera av aktörerna som identifierats inom området bedöms inte vara starkt pådrivande eller ha starkt mandat. En av de mer pådriv- ande aktörerna är 2013 som kommer att avslutas i sin nuvarande form . Preliminärt ser området ut att vara svagt representerat ur ett aktörsperspektiv. Den övergripande ambitionen för sakområdet Entreprenörskap och företagsutveckling är att it:s potential ska tillvaratas för att öka före- tagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. Den inriktning som beskrivs i den digitala agendan kan delas in i två huvudsakliga spår. Det första handlar om it-lösningar som leder till effektivare administration för företagen i kontakterna med myn- digheter. Även myndigheternas användning av e-upphandling kan delvis ingå här. Det andra spåret handlar om hur en ökad it-använd- ning bland företag kan öka deras konkurrenskraft eller ge tillgång till nya marknader. Vikten av att främja den gränsöverskridande handeln inom EU tas också upp. Under sakområdet betonas även vikten av att förbättra förut- sättningarna för vidareutnyttjande av offentlig information från myn- digheter. Området företagsutveckling har relativt god tillgång på indikatorer, speciellt nar det gäller just graden av digitaliserade affärsprocesser. samlar in och sammanställer detta från medlemsländerna vilket gör att det även finns god tillgång på internationellt jämför- bara resultat. Den digitala agendan har en tyngdpunkt på befintlig företagsutveckling snarare än entreprenörskap. Det speglar sig i de nuvarande indikatorerna. Tabell 4.13 Föreslagna indikatorer för sakområde Entreprenörskap och företagsutveckling Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 1–2 är mål som finns i den europeiska digitala agendan. Indikatorerna 3–12 mäter samtliga på ett eller annat sätt i vilken grad företagen i använder digitala verktyg i sin verksamhet. Indikatorerna 3–6 har bedömts vara mindre intressanta som mät- redskap för företag med färre än 10 anställda. Indikatorerna 7–13 har tvärtom bedömts vara relevanta att även mäta avseende företag med 1–9 anställda. Den svenska digitala agendan har ett fokus på företagsutveck- ling i större utsträckning än entreprenörskap. Vi avser att fortsätta arbetet med att studera delområdet entreprenörskap för att ta fram flera indikatorer på det området. Även entreprenörskap kan tänkas delas upp i den del av digitaliseringen som underlättar start av före- tag generellt och frågor som rör start och utveckling av it-baserade företag. Många insatser görs på europeisk nivå för att stimulera nyföretagande inom it. Det är delvis en fråga som även kommer in i sakområdet Forskning och innovation. Bilden av hur de svenska företagen digitaliserats är väldigt bred. Tillämpningarna av it i verksamheten blir ofta verksamhetsspecifika och vi har en lite för fragmenterad bild för att den ska vara enkel att relatera till andra länder och tydligt visa utvecklingen. Sammantaget kan man ändå känna igen trenden som återkommer något från andra sakområden där är ledande avseende till- gång till teknik men inte i lika stor utsträckning användare. De flesta indikatorerna vi tittar på för det här området är använd- ningsmått och där rankar vi inte direkt högt gentemot övriga som alla rankingar här relaterar till. Den europeiska statistiken mäter endast företag med 10 anställda eller fler vilket gör att vi har brist- fälligt med jämförelseunderlag för de mindre företagen. Den utök- ning av urval som () gör i sin undersök- ning mot företag avseende deras it-användning omfattar också ett ganska begränsat antal frågor varför bilden inte blir riktigt fullständigt på den gruppen av företag. 4.5.2Insatser och åtgärder i agendan Tabell 4.14 Status insatser och åtgärder inom sakområde Entreprenörskap och företagsutveckling Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden SOU 2013:31 Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. Sakområdet innehåller en rad insatser och åtgärder.