sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — framhållit att förarbetena till EMR-reformen ger uttryck för en generös syn på frågan om PT och att alla avgöranden som bedöms som tveksamma ska tas upp till fullständig prövning. Vidare har understrukit att hovrätten i viss utsträckning självmant måste försöka utröna om det finns skäl att meddela PT. Det är bl.a. i ljuset av den ovan redovisade bakgrunden som hovrättspresidenten beslutat att genomföra denna uppföljande undersökning av överprövning i tvistemål. Undersökningen har gjorts av hovrättsfiskalen . 5 Metod och underlag Undersökningen kan sägas bestå av två separata delar där olika mål ingår. Samtliga PT-beslut i tvistemål –, som registrerats i Vera8, har undersökts (PT-delen). Vidare har alla tviste- mål i , som registrerats som avslutade i 1 okto- ber 2011–, granskats (ändringsfrekvensdelen).9 I PT-delen ingick 263 tvistemål och av dem var 242 ordinära tvistemål och end- ast 21 förenklade tvistemål. var familjemål, övriga tvistemål och kommersiella tvistemål. Inom ramen för ändringsfrekvensdelen har sammanlagt 541 ordinära tvistemål och 81 förenklade tvistemål granskats. Av de ordinära tvistemålen avgjordes 151 genom dom, varav 18 avgöranden var stadfästa förlikningar, och 390 genom slutligt beslut, varav 281 var beslut att inte bevilja PT och resterande 109 beslut om avvisning, avskrivning p.g.a. återkallelse eller beslut om undanröjande alter- nativt upphävande av tingsrättens avgörande och återförvisning eller avskriv- ning10. Tvistemål angående av skiljedom och övriga mål där hovrätten varit första instans, totalt 7 mål, har helt bortsetts från. 2004/05:131 s. 189 och t.ex. NJA 2009 s. 798 I–III. 8Vera är domstolarnas målhanteringssystem. 9Det är viktigt att läsaren håller i minnet att det rör sig om olika grupper av mål. Det gäller i syn- nerhet när PT-delen och ändringsfrekvensdelen behandlas gemensamt i rapporten. 10Beslut att undanröja eller upphäva tingsrättens dom och avskriva målet i hovrätten gäller mål om äktenskapsskillnad där parterna ångrat sig och i hovrätten yrkat att äktenskapet ska bestå. I sådana mål meddelar hovrätten regelmässigt PT, undanröjer eller upphäver tingsrättens dom och avskriver målet från vidare handläggning. 10 (31) De förenklade tvistemålen fördelade sig enligt följande: 15 avgjordes genom dom, varav 3 var stadfästa förlikningar, och 66 genom slutligt beslut, av vilka 54 var beslut att inte meddela PT. Totalt har således 622 tvistemål ingått i ändringsfrekvensdelen. Av dessa var familjemål (175 mål, varav 27 avgjorda genom dom), övriga tvistemål (368 mål, varav 95 avgjorda genom dom) och kommersiella tvistemål (79 mål, varav 44 avgjorda genom dom). De tvistemål som avgjorts genom dom har analyserats tämligen ingående medan de som avgjorts genom slutligt beslut har granskats mer översiktligt. Målen har sökts fram i och granskats individuellt. Sökningarna har gjorts på ett sådant sätt att även felregistrerade PT-beslut bör ha upptäckts.11 De fysiska domstolsakterna har inte inhämtats utan endast sådan information som varit till- gänglig digitalt i , t.ex. beslut och domar, har granskats. När det gäller undersökningen av ändringsfrekvens har varje klagande registrerats för sig, t.ex. vid växelvisa överklaganden.12 Av den anledningen redovisas informationen i rapporten antingen utifrån överklaganden alternativt klaganden eller utifrån mål. Det innebär att siffrorna inte alltid summerar till det totala antalet tvistemål som in- gått i undersökningen. 6 Viss terminologi och förklaringar Samtliga tvistemål som granskats har, utöver indelningen i ordinära och förenklade tvistemål, kategoriserats som antingen familjemål, kommersiella tvistemål eller övriga tvistemål. Begreppet familjemål har använts i dess gängse betydelse. Med kom- mersiella tvistemål avses tvistemål med uteslutande juridiska personer som parter medan alla andra tvistemål har betecknats som övriga tvistemål. När det i denna rapport talas om tvistemål avses både ordinära och förenklade tvistemål om inte annat anges. 11Endast ett litet antal felregistrerade beslut har påträffats. 12I tvistemål där flera klagande medparter fört en helt identisk talan vad gäller yrkande och grun- der har endast en klagande registrerats. Typfallet är två makar som tillsammans köpt en fastighet och därefter gemensamt för talan mot säljaren om fel i fastigheten. 11 (31) I granskningen har både tvistemål som avgjorts genom dom och slutligt beslut ingått. Om inte annat uttryckligen framgår avses alla mål, avgjorda genom dom och slutligt beslut, när det talas om tvistemål. Begreppet sakprövade tvistemål används synonymt med tvistemål som avgjorts genom dom. Vid beräkningen av ändringsfrekvens har alla tvistemål kategoriserats som an- tingen ändrade eller fastställda. Endast ändringar som kommit till uttryck i domslu- tet har beaktats. När det gäller slutliga beslut har beslut om undanröjande alter- nativt upphävande av tingsrättens avgörande och återförvisning eller avskrivning, behandlats som ändrade avgöranden. Övriga slutliga beslut har betecknats som fastställda avgöranden. Ett ändrat avgörande kan innebära allt från en total änd- ring av tingsrättens dom till en mindre ändring av t.ex. fördelningen av rätte- gångskostnader. 6.3Överklagande och ändring - del av saken eller hela sa- ken m.m. Ändrade sakprövade tvistemål har delats in efter om hela saken eller endast en del av saken ändrats. På motsvarande sätt har det undersökts om tingsrättens dom har överklagats såvitt avser hela saken eller en del av denna. Dessutom har änd- ringar kategoriserats utifrån om de skett helt i enlighet med klagandens yrkande, delvis i enlighet med klagandens yrkande eller inte i enlighet med klagandens yrkande. Det sist- nämnda fallet avser ändring enligt motpartens yrkande vid växelvisa överklagan- den. Denna uppdelning har gjorts för att ge en i vart fall översiktlig bild av om tingsrättens domar vanligtvis angrips i dess helhet eller endast delvis, om hovrät- ten typiskt sett gör omfattande ändringar av tingsrättens domar eller inte samt i vilken utsträckning parterna har framgång i hovrätten. Begreppet saken har an- vänts i betydelsen den eller de huvudsakliga tvistefrågorna i målet, t.ex. betal- ningsskyldighet, vårdnad eller fastställande av ett visst förhållande. Dit har även parts förpliktelse att betala motpartens rättegångskostnad, inklusive kostnad för rättshjälp, räknats. Om ett överklagande eller en ändring tagit sikte på en av flera sådana tvistefrågor i målet vid tingsrätten eller en urskiljbar del av en sådan tvistefråga har en del av saken ansetts överklagad eller ändrad. Som exempel kan nämnas ett överklagande som endast gäller en av flera poster för vilka betalningsskyldighet fastslagits i tingsrättens dom, en ändring avseende ränta men inte betalningsskyl- 12 (31) dighet i och för sig eller av umgänge men inte vårdnad. För att en ändring ska ha ansetts gällt hela saken har inte krävts att parten haft full framgång med sitt överklagande utan endast att en ändring skett, i vart fall till viss del, av samtliga delar av saken.13 Övriga frågor, exempelvis beslut om sekretessförordnande eller fastställande av vittnesersättning, har helt bortsetts från.14 Bedömningen av om ett överklagande eller en ändring avsett en del av saken el- ler hela saken har skett utifrån vad som framgått av domslut och redovisningen av parternas yrkanden. I de tvistemål som gällt en förpliktelse uttryckt i kronor eller annan valuta har uppgift om tvistevärdet vid tingsrätten insamlats. Begreppet tvistevärde har an- vänts i betydelsen högsta (vid genstämning eller kumulerade mål) yrkade belopp, exklusive ränta. Vitsordanden eller medgivanden har inte beaktats. Yrkanden i utländsk valuta har beräknats enligt valutakurs . 6.5Huvudsakligt skäl för ändring I de sakprövade tvistemålen har det huvudsakliga skälet för hovrättens ändring granskats. Det har skett genom att domskälen i tingsrätt och hovrätt studerats re- lativt ingående. Ambitionen har varit att ringa in specifikt det eller de skäl som föranlett hovrät- tens ändring av tingsrättens dom. Det innebär t.ex. att om hovrätten gjort en an- nan värdering av bevisningen i målet än tingsrätten (avvikande bevisvärdering) och därför i sin prövning utgått från andra faktiska förhållanden, vilket resulterat i en 13Exempel: En part yrkar i tingsrätten betalning av tre separata poster à jämte ränta från ett visst datum samt ersättning för rättegångskostnader med . Tingsrätten bifaller käromålet delvis på så sätt att svaranden förpliktas betala de tre posterna men endast till ett be- lopp om (totalt) jämte ränta från ett annat datum än det käranden yrkat och tillerkänner käranden ersättning för rättegångskostnader med . Käranden överklagar och yrkar att svaranden ska förpliktas betala de tre posterna till ett belopp om (totalt) jämte ränta från det vid tingsrätten yrkade datumet samt slutligen att han ska tillerkännas ersättning för sina rättegångskostnader vid tingsrätten fullt ut. Hovrätten fastställer tingsrättens dom förutom att motparten förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna vid tingsrät- ten fullt ut. I detta exempel anses målet överklagat såvitt avser hela saken, ändring ha skett av del av saken och delvis enligt klagandens yrkande. 14När endast en sådan övrig fråga överklagas registreras målet i hovrätten som ett s.k. Ö-mål, vilket innebär att det faller utanför denna undersökning. Om ett tvistemål däremot överklagas i alla delar men endast ändras såvitt gäller t.ex. ett sekretessförordnande har avgörandet ansetts fastställt (annorlunda om endast rättegångskostnadsfrågan skulle ha ändrats). 13 (31) annan rättslig kvalificering, har en avvikande bevisvärdering ansetts vara skälet till ändring men inte en avvikande rättslig bedömning. Skulle hovrätten däremot ha placerat bevisbördan på ett annat sätt än tingsrätten, vilket utgör en avvikande rättslig bedömning, innebär inte det att också en avvikande bevisvärdering har gjorts (såvida det inte uttryckligen framgår att hovrätten även gjort andra be- dömningar än tingsrätten vid bevisvärderingen). En särskild form av rättslig be- dömning, som registrerats separat, är att hovrätten gjort en avvikande skälighetsbe- dömning. Nytt processmaterial, dvs. nya omständigheter och ny bevisning, har ansetts som det huvudsakliga skälet till ändring endast när det framgått att just det för- anlett hovrättens ändring. Det rör sig då inte om en avvikande bevisvärdering utan snarare om en ny bevisvärdering med beaktande av det nya processmateri- alet. Med processuell disposition avses förändringar av yrkanden och inställning, t.ex. nya vitsordanden, medgivanden och även överenskommelser i familjemål.15 15 Vid ändrad dom i enlighet med parternas överenskommelse i familjemål har det huvudsakliga skälet till ändring betecknats som processuell disposition, trots att målet är indispositivt. 14 (31) 7 Resultat av undersökningen – prövningstillstånd Under det här avsnittet kommer resultaten av undersökningen när det gäller an- delen PT i totalt sett, avdelningsvis och utifrån måltyp att presente- ras. 7.1Andel beviljade prövningstillstånd i – –beviljade i av alla tvistemål. Bland de förenklade tvistemålen var PT-frekvensen , att jäm- föra för de ordinära tvistemålen. granskning visade att stora skillnader rådde mellan avdel- ningar. PT-frekvensen i tvistemål varierade mellan (avdelning 7) och (avdelning 8). Trots att det därefter tagits initiativ för att uppnå större enhetlighet och samsyn i PT-prövningen, kan det konstateras att det fortfarande föreligger betydande skillnader mellan avdelningarna. Under den aktuella peri- oden hade avdelning 216 högst PT-frekvens , följt av avdelning 8 . Lägst andel PT beviljades på avdelning 7, där PT-frekvensen var , och på avdelning 3, där den var . Ett relativt litet antal beslut per avdel- ning har dock ingått i granskningen, vilket påverkar statistikens tillförlitlighet.17 Skillnader föreligger emellertid även om man beaktar statistik från för den längre perioden januari t.o.m. september 2011.18 Enligt den hade avdelning 2 högst PT-frekvens och avdelning 4 lägst . Den omstän- digheten att inte samma avdelning uppvisar den lägsta andelen PT skulle kunna tala för att det i vart fall delvis rör sig om fluktuationer snarare än att vissa avdelningar generellt sett beviljar PT mer sällan än andra. Det är också värt att notera att tabellen nedan visar att ju som beaktats, desto mindre är differensen mellan den avdelning som har högst respektive lägst andel PT. 16Avdelning 2 är en av två specialavdelningar. Särskild lottning till avdelningen sker av bl.a. immaterialrättsliga mål, t.ex. patentmål och upphovsrättsliga tvister. Det kan antas att andelen PT i dessa typer av mål är hög och påverkar avdelningens PT-frekvens totalt sett. 17Avdelning 4 har meddelat 56 beslut medan övriga avdelningar har meddelat mellan 31 och 39 beslut. 18SIV är en för alla domstolar gemensam och sökbar databas med målstatistik. Fr.o.m. började man i att omfördela de tvistemål som beviljats PT, vilket fått till följd att avdelningsvis information om PT-frekvens kan sökas fram i . 15 (31) Tabell 1: Andel prövningstillstånd avdelningar Tabellen visar andelen PT vid avdelningar enligt undersökning (2010), enligt för perioden januari–(2011) samt enligt denna granskning (2012). PT-frekvensen i familjemål avvek inte i någon större utsträckning från snittet för alla tvistemål utan låg på . En relativt stor del av besluten att bevilja PT meddelades dock i mål om äktenskapsskillnad där parterna ångrat sig. Om den typen av mål undantas var andelen PT i familjemål . När det se- dan gäller övriga tvistemål och kommersiella tvistemål var skillnaden dem emel- lan stor. PT beviljades i av de kommersiella tvistemålen medan motsvarande siffra för de övriga tvistemålen var . 19 Nedbrutet avdelningsvis är de förenklade tvistemålen för få till antalet för att man ska kunna dra några slutsatser från dessa siffror. 16 (31) 8Resultat av undersökningen – ändringsfrekvens och hovrättens ändringar I detta avsnitt kommer framför allt andelen ändrade tvistemål att belysas från olika utgångspunkter. Vidare kommer något att sägas om i hur stor utsträckning tingsrättens domar ändrats och vad som föranlett ändringarna. –ändrades av alla avslutade tvistemål i . För ordinära tvistemål var siffran och för för- enklade tvistemål . Ändringsfrekvensen i tvistemål som avgjordes genom dom var (i förenklade tvistemål20 och i ordinära tvistemål). Något fler än var tionde slutligt beslut innebar en ändring av målet. Ändringsfrekvensen i familjemål totalt sett var och i sakprövade familje- mål . En stor del av de ändrade avgörandena var mål om äktenskaps- skillnad där parterna ångrat sig efter tingsrättens dom. Om dessa mål räknas bort sjunker den totala andelen ändrade avgöranden från till . Änd- ringsfrekvensen i sakprövade familjemål framstår som hög. Både den omstän- digheten att sakförhållandena i familjemål ofta förändras efter tingsrättens dom och att relativt få familjemål trots det beviljas PT, kan dock förklara den stora andelen ändrade avgöranden. har PT-frekvensen i famil- jemål i legat lägre än i ordinära tvis- temål totalt sett. Familjemål är också sådana till sin karaktär att domstolens prövning ofta kommer att handla om lämplighetsöverväganden. går det inte att säga att endast en riktig utgång finns eller att tingsrättens dom är direkt felaktig, vilket har betydelse för hovrättens PT-prövning. Högsta domsto- len har uttalat att det i familjemål [i regel]saknas skäl att ge tillstånd till prövning beträffande tingsrättens avgörande om avgörandet är väl motiverat och framstår som rimligt med hänsyn till utredningen i målet, även om det också skulle finnas goda skäl som talar för 20 De förenklade tvistemålen är dock så få till antalet att några säkra slutsatser beträffande dessa inte låter sig dras. 17 (31) en annan lösning. (NJA 2009 s. 798 I–III) I linje med Högsta domstolens uttalan- den kan det nog, om man bortser från alla äktenskapsskillnadsmål där parterna ändrat sig, antas att PT i familjemål meddelas först om förhållandena med viss styrka talar för att tingsrättens avgörande ska ändras. Ungefär var tredje (30,) kommersiellt tvistemål ändrades. I sakprövade kommersiella tvistemål var ändringsfrekvensens , dvs. en väsentligt lägre andel än bland familjemålen. PT-statistiken visar dock en antaglig förklaring till skillnaden. Medan relativt få familjemål beviljades PT var förhållandet det mot- satta när det gällde de kommersiella tvistemålen, vilka fick dispens ungefär dub- belt så ofta som familjemålen. Nästan två av tre kommersiella tvistemål bevilja- des PT. I detta sammanhang kan Högsta domstolens uttalande i NJA 2011 s. 843 uppmärksammas. Med hänvisning till behovet av vägledande avgöranden, fram- höll särskilt att en uppmärksam och generös tillämpning av PT-bestämmelserna bör gälla i affärsmässiga tvister. Tvister med anknytning till affärslivet förekommer förhållandevis sällan i de allmänna dom- stolarna. Sådana tvister får i stor utsträckning sin lösning genom att sakkunniga rådgivare bi- träder parterna och på grundval av det uppfattade rättsläget förhandlar fram en lösning. Upp- nås ingen förlikning blir tvisten avgjord genom skiljeförfarande. Det betyder emellertid inte att det saknas behov av rättsbildning. Tvärtom är ett väl kartlagt rättsläge en viktig förutsättning för ett effektivt näringsliv. Det är därför av stor vikt att de affärstvister som når de allmänna domstolarna avgörs i en sådan ordning att möjligheten till rättsbildning inte går förlorad. Närmare 6 av 10 avgöranden i ändringsfrekvensdelen var övriga tvistemål. Öv- riga tvistemål är en omfattande kategori som inrymmer många olika typer av mål: allt från komplexa tvister som gäller stora värden och har en klart kommersiell prägel till mindre och okomplicerade tvister. Det innebär att det är svårare att dra generella slutsatser beträffande de övriga tvistemålen. Totalt ändrades av de övriga tvistemålen. Ändringsfrekvensen i de sakprövade övriga tvistemålen var . De flesta stadfästa förlikningarna återfanns i denna målkategori. Om dessa avgöranden inte medräknas var änd- ringsfrekvensen totalt sett och i sakprövade övriga tvistemål. 18 (31) Tabell 2: Ändringsfrekvens utifrån måltyp Tabellen visar ändringsfrekvensen för varje måltyp, dels totalt sett, dels i mål som avgjorts genom dom (sakprövade). av överklagandena i sakprövade tvistemål (exklusive stadfästa förlik- ningar) avsåg hela saken medan resterande överklaganden tog sikte på endast en del av saken. Nedbrutet på de olika måltyperna gick en tydlig skiljelinje mellan å ena sidan familjemålen och, å andra sidan, de kommersiella och övriga tvistemå- len. Ungefär två tredjedelar av överklagandena i familjemål avsåg en del av saken medan av överklagandena i kommersiella och övriga tvistemål tog sikte på hela saken. Eftersom familjemål ofta gäller flera olika sådana tvistefrågor som i den här rapporten har betecknats som saken, vanligtvis vårdnad, boende och umgänge, är detta inte förvånande. Man kan fråga sig om andelen ändrade avgöranden varierar beroende på i vilken omfattning tingsrättens dom överklagats. Måhända kan det tyckas att chansen till framgång med ett överklagande borde vara större om samtliga tvistefrågor i må- let angrips. I sakprövade tvistemål visade det sig emellertid att ändringsfrekven- sen var bland de överklaganden som avsåg hela saken medan den var för de som tog sikte på en del av saken. Till viss del kan det förklaras av att sakprövade familjemål, så som konstaterats ovan, dels överklaga- des huvudsakligen till viss del, dels ändrades i stor utsträckning. Bilden var dock densamma även för sakprövade kommersiella och övriga tvistemål där ändrings- frekvensen var för överklaganden av hela saken och bland de som avsåg en del av saken. Att närmare förklara orsakerna till detta skulle kräva en mer djupgående analys än vad som varit möjligt inom ramen för den här undersökningen. En tänkbar förklaring är dock att överklaganden av en viss 19 (31) del av tingsrättens domslut i högre utsträckning siktar in sig på faktiskt uppmärk- sammade brister eller tveksamheter i domen medan mer slentrianmässiga över- klaganden skulle kunna tänkas vara vanligare bland övriga överklaganden. Enligt 50 kap. 13 § får hovrätten avgöra ett tvistemål utan hu- vudförhandling bl.a. om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat eller – under vissa förutsättningar – om saken kan utredas tillfredsställande. Dessutom får ett tvistemål alltid avgöras utan huvudförhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling är obehövlig. Sammanlagt avgjordes drygt en tredjedel av de sakprövade tvistemålen21 utan huvudförhandling. Andelen var väsentligt högre bland förenklade tvistemål än ordinära tvistemål. Av de sakprövade tvistemål som avgjordes utan huvudför- handling ändrades , vilket bara var en något högre andel än i sakprövade tvistemål som avgjordes efter huvudförhandling, där ändringsfrekvensen var . Om endast ordinära tvistemål beaktas var skillnaden ännu mindre. Det går således inte att utläsa något tydligt samband mellan ändringsfrekvens och den omständigheten att huvudförhandling i hovrätten hållits eller ej. 8.1.4Nya omständigheter och ny bevisning i hovrätten Möjligheten att i dispositiva tvistemål åberopa nya omständigheter eller ny be- visning först i hovrätten är begränsad (50 kap. 25 § ). Endast om parten gör sannolikt att omständigheten eller beviset inte kunnat åberopas vid tingsrätten eller annars kan visa att han eller hon haft giltig ursäkt, får omstän- digheten eller beviset åberopas. Efter EMR-reformen tas den muntliga bevis- ningen i hovrätten vanligtvis upp genom att ljud- och bildupptagningen från tingsrätten spelas upp i stället för att förhörspersonen hörs på nytt i hovrätten. Om det finns behov eller bedöms lämpligt finns dock möjlighet att i hovrätten hålla tilläggs- eller omförhör. Med ny bevisning avses i den här rapporten, dels ny bevisning i egentlig mening, dels om- och tilläggsförhör. 21 Stadfästa förlikningar har inte medräknats. 20 (31) Bara i ett fåtal av de sakprövade tvistemålen tilläts nya omständigheter. 22 Ny be- visning var vanligare och förekom i av de tvistemål som avgjordes ge- nom dom. I familjemål var den siffran medan ny bevisning före- kom i av de sakprövade övriga tvistemålen och i av de sakprö- vade kommersiella tvistemålen. Överlag var ny muntlig bevisning vanligare än skriftlig. I de tvistemål där ny bevisning tilläts var ändringsfrekvensen hög, näst- an . En annan sida av samma mynt är att det i drygt 4 av 10 ändrade sak- prövade tvistemål förekom ny bevisning. Förekomsten av ny bevisning säger emellertid ingenting om huruvida ändringen föranleddes av den nya bevisningen eller någonting annat. (Se avsnitt 8.2 nedan.) Det allmänna intrycket är att parterna relativt ofta åberopar nya omständigheter eller ny bevisning som inte tillåts av hovrätten. Från vissa tingsrätter har endast ett fåtal överklagade domar ingått i undersök- ningen. Följande redogörelse av andelen ändrade avgöranden för respektive tingsrätt, inkluderar endast de tingsrätter från vilka minst 25 överklagade domar ingått i granskningen. Även det är emellertid ett begränsat underlag. Tabell 3: Andel ändrade avgöranden utifrån tingsrätt Tabellen visar hur stor del av alla överklagade tvistemål från respektive tingsrätt som ändrats. 22 Endast när hovrätten i beslut uttryckligen tagit ställning till frågan om tillåtande av nya om- ständigheter eller ny bevisning, har detta registrerats vid genomgången av målen. Någon jämfö- relse i detalj mellan åberopade omständigheter och bevisning i tingsrätt respektive hovrätt har alltså inte gjorts. 21 (31) I detta avsnitt har inte mål som avgjorts genom stadfäst förlikning beaktats. 8.2.1Ändring av hela eller del av saken Bakom siffrorna angående ändringsfrekvens finns både avgöranden som ändrats endast marginellt och sådana som ändrats helt och hållet.