sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur studiehjälpen kan effektiviseras, moderniseras och renodlas och hur den grupp som studerar med aktivitetsersättning eller förlängt barnbidrag ska kunna få ersättning från studiestödssystemet (dir. 2011:122). Statsrådet förordnade f.d. departementsrådet att vara särskild utredare. Utredningen har antagit namnet studiehjälpsutredning (U 2012:02). Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren , kanslirådet , kanslirådet , departementsrådet , kanslirådet och departementssekreteraren . Som experter förordnades ekonomichefen , utredaren , verksjuristen , utredaren och familjepolitiske talespersonen . entledigades och ersattes av utredaren . och entledigades och ersattes av departementssekreteraren respektive departementssekreteraren (senare ). entledigades och ersattes av kanslirådet . Som sekreterare i utredningen anställdes departementssekreteraren , hovrättsassessorn och fil. Utredaren har haft sammanlagt sju protokollförda samman- träden med de sakkunniga och experterna. Utredaren har haft överläggningar med företrädare för Lika unika (rörelsehindrade barn och ungdomar), Handikappförbunden, (), den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S2010:04) samt utredaren med uppdrag om arbetsplatsförlagt lärande i gymnasie- och gymnasiesärskolan (U2013:A). Vidare har utredaren överlagt med företrädare för och . Utredaren har låtit genomföra undersökningar i samarbete med () och Kommuner och Landsting (SKL). () har tillhandahållit statistiskt underlag för arbetet. Utredaren överlämnar härmed sitt betänkande Moderniserad studiehjälp. Uppdraget är därmed slutfört. 1.1Förslag till lag (xxxx) om särskilt stöd vid gymnasiala 1.2 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ............ 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor........... 1.4Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................................... 1.5Förslag till lag om ändring av lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner ....................... 1.6 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................. 1.7Förslag till förordning (xxxx) om inackorderingsstöd för läsår 2013/14....................................................................... 1.8Förslag till förordning om upphävande av förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655)....................................... Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) ........................................ Modernisering av studiehjälpen .................................... Reglering av studiebidraget...................................................... Överväganden och förslag ....................................................... Behov av modernisering ............................................... 2.5.4 Bidrag för faktisk studietid........................................... Ett förändrat syfte......................................................... 3.2Principen om fri rörlighet för personer och Social trygghet och ............................................... Förordningarna om samordning av social trygghet ............. 3.5.1 Förordningarna 1408/71 och 883/2004 ..................... 3.5.4 Tillämplig lagstiftning och prioritetsregler ............... 3.6 Förordningarna om arbetskraftens fria rörlighet................. 3.6.1 Förordningarna 1612/68 och 492/2011..................... Begreppet sociala förmåner........................................ Likabehandlingsprincipen och bosättningsvillkor.... 3.6.4 Det svenska bosättningskravet för rätt till 3.6.5 mål Kommissionen mot 3.6.6 Konsekvenser för av 3.6.7 Är sociala förmåner exportabla? 3.7 klassificering av studiestöd ..................................... 3.7.1 Klassificering av studiebidraget och extra tillägget .. 3.7.2 Klassificering av inackorderingstillägget och 3.8 Konsekvenser av klassificeringen.......................................... Exportabilitet av studiestöd ....................................... 3.8.2 Utländska medborgares rätt till studiehjälp enligt den svenska lagstiftningen ......................................... 3.8.3 Rätt till svensk studiehjälp för studier utomlands.... 3.8.4 Rätten till studiebidrag och extra tillägg om förmånerna inte är familjeförmåner........................... 3.8.5 Stora kostnader för ? 3.9Föreligger det en konflikt mellan de svenska reglerna om studiehjälp vid utlandsstudier och ?.............. De svenska reglerna om studiehjälp för studier synpunkter på de svenska reglernas CSN:s nuvarande tillämpning av reglerna om studiehjälp vid utlandsstudier .................................... 3.10 Övervägande och förslag ...................................................... 3.10.1 Samma villkor för rätt till svensk studiehjälp för studier inom EES och i ................................ 3.10.3 Kravet på att studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas i .................................................. 3.10.5 Kravet på minst tre månaders heltidsundervisning...140 3.10.6 Migrerande arbetstagare och deras 3.10.7 Godtagbar standard för utlandsstudier...................... Studiehjälp i andra länder....................................................... bedömning av vad som utgör Hur bör den svenska studiehjälpen klassificeras? 3.13.2 Det extra tillägget och gymnasiebidraget .................. 3.13.3 En jämförelse med klassificeringen av det 3.13.4 Vinsten av en omklassificering ................................... Stöd för inackordering............................................... 4.2.2 Statistik över det kommunala stödet ......................... 4.3.1 Statistik över det statliga stödet ................................. 4.4Den nya gymnasieskolans inverkan på Naturbruks- och hantverksprogrammen................... 4.5En jämförelse mellan det kommunala och det statliga stödet för inackordering ........................................................ 4.6 Överväganden och förslag ..................................................... 4.6.2 Kommunalt eller statligt ansvar?................................ 4.6.3 Reglering av det nya inackorderingsstödet................ Avståndskrav eller restidkrav? Behov av inackordering .............................................. Begreppen motsvarande utbildning och Generösare regler för yrkeselever i vissa fall............. 4.6.11 Konsekvenser av ett sammanslaget inackorderingsstöd och av det nya regelverket......... Stöd för dagliga resor................................................ Kommunernas ansvar för stöd för dagliga resor .................. 5.3Statens ansvar för stöd för dagliga resor till Överväganden och förslag ..................................................... 5.5.1 Kan bidrag för dagliga resor lämnas som stöd för inackordering? 5.5.2 Bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor ......... Stöd för inackordering och dagliga resor för personer Dagens stöd till elever med funktionsnedsättning .............. 6.2.1 Vem har rätt till stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade? 6.2.2 Vem har rätt till stöd enligt socialtjänstlagen?.......... 6.2.3 Vem har rätt till stöd enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever i Överväganden och förslag ..................................................... 6.3.1 Möjligheten att utvidga Rg-bidraget ......................... 6.3.2 Extra inackorderingsstöd för studerande med Merkostnader för resor............................................... Gymnasiebidrag ersätter det extra tillägget .................. Vem får extra tillägg? Överväganden och förslag ..................................................... Behovet av förändringar ............................................. 7.5.2 Gymnasiebidraget – ett nytt stöd .............................. Rätten till gymnasiebidrag.......................................... Ansökan om gymnasiebidrag ..................................... Utbetalning av gymnasiebidrag.................................. 7.5.6 Talerätt och övriga bestämmelser .............................. 7.5.7 Omfattas omyndigas förfogande över gymnasiebidraget av regler?............. Stöd till unga studerande föräldrar ............................. Kartläggning av unga föräldrars livssituation ....................... Möjligheter till fortsatta studier ............................................ Överväganden och förslag ..................................................... 8.4.1 Föräldratillägg till unga föräldrar ............................... 8.4.3 Regleringen av gymnasiebidraget och Utbetalning av föräldratillägg..................................... 8.4.5 Talerätt och övriga bestämmelser .............................. 8.4.6 Omfattas omyndigas förfogande över föräldratillägget av regler?................ Nya studerandegrupper i studiestödssystemet ............. Förslagen i betänkandet Brist på brådska............................. Remissyttranden på betänkandet Brist på brådska .............. 9.5.1 Principen om att undvika särlösningar för elever 9.5.2 Principen om att grundläggande utbildning inte ska innebära skuldsättning. 9.5.4 Prövning av förlängd skolgång .................................. 9.5.5 Antalet studiemedelsterminer är tolv ........................ Kartläggning och konsekvensanalys ..................................... Elevernas ekonomiska situation ................................ 9.6.3 Elevernas ekonomiska situation om förslagen i Brist på brådska genomförs........................................ 9.6.4 Familjeekonomiska konsekvenser om förslagen i Brist på brådska genomförs........................................ Överväganden och förslag ..................................................... 9.7.1 Nya studerandegrupper i studiestödssystemet ......... 9.7.2 Begränsning av tid som studiemedel kan lämnas...... 9.7.3 Frånvaro på grund av sjukdom .................................. 9.7.4 Studietakt/studieomfattning för att få studiehjälp 9.7.5 Minska risken för avhopp från studier av 9.7.6 Sommarjobb till unga studerande med 9.7.7 Administration av studiemedlets högre bidrag för personer med förlängd skolgång................................ Regleringar och praxis............................................................ 10.2.1 Närvaro och frånvaro.................................................. 10.2.3 Praxis angående ogiltig frånvaro ................................ Promemorior, rapporter, myndighetsuppdrag m.m. om 10.3.1 Statskontorets rapport (2009).................................... 10.3.2 Remisspromemorian Olovlig frånvaro i skolan ........ 10.3.3 Överenskommelse mellan Skolinspektionen och Andra utredningar om indragning av studiestöd för studerande med funktionsnedsättning.................................. 10.4.1 Den framtida gymnasiesärskolan (SOU 2011:8) ...... 10.4.2 Brist på brådska (SOU 2008:102) .............................. Gymnasieskolornas rapportering av ogiltig frånvaro ................ 10.5.3 CSN:s analys och slutsatser ....................................... 10.5.4 CSN:s enkätundersökning (2012) ............................. Kopplingen mellan studiehjälpen och vissa 10.6.2 Förlängt underhållsstöd.............................................. 10.6.3 Barnpension och efterlevandestöd ............................. 10.6.5 Gymnasiebidrag och föräldratillägg ........................... 10.6.6 Konsekvenser vid indragning av studiehjälp ............. Överväganden och förslag ..................................................... 10.7.1 Ogiltig frånvaro ska medföra indragen 10.7.2 Kopplingen mellan studiehjälpen och de 10.7.3 Skolans arbete med att förebygga skolk .................... 10.7.4 Hur bör ogiltig frånvaro påverka de olika 10.7.5 Utformningen av reglerna angående ogiltig 10.7.6 Personliga omständigheter......................................... 10.7.7 Skolornas rapportering av ogiltig frånvaro ............... 10.7.8 Indragning av studiehjälp för elever med Utbetalning av studiehjälp ........................................ Skillnader mellan utbetalning av barnbidrag och utbetalning av studiehjälp...................................................... ÖKS:s tolkning av särskilda skäl ........................................... CSN:s tillämpning av utbetalningsreglerna.......................... Utbetalning till omyndiga studerande? 11.6.2 En nationell ungdomspolitik ..................................... 11.6.3 Underåriga har en viss rätt att disponera över sin 11.6.4 Underåriga har en viss rätt att föra sin egen talan .... 11.6.5 Föräldrarnas underhållsskyldighet ............................ Överväganden och förslag ..................................................... 11.7.1 Utbetalning av studiebidrag till omyndiga 11.7.2 Utbetalning av studiebidrag för omyndiga studerande till annan................................................... 11.7.3 Utbetalning av inackorderingsstöd till omyndiga 11.7.4 Talerätt för omyndiga studerande ............................. 11.7.5 Återkrav för omyndiga studerande ........................... 11.7.6 Omfattas omyndigas förfogande över studiebidraget av regler? 11.7.7 Utbetalning av inackorderingsstöd för omyndiga studerande till socialnämnd eller annan .................... 11.7.8 Utbetalning av inackorderingsstöd för omyndiga studerande till familjehem .......................................... Återkrav av studiehjälp .......................................................... 11.8.1 Nuvarande bestämmelser ........................................... 11.8.2 Statistik angående antalet återkrav och 11.8.3 Åtgärder som kan minska antalet återkrav och Konsekvenser av förslagen ......................................... Förslagens ekonomiska konsekvenser .................................. 12.1.1 En översikt per utgiftsområde.................................... 12.1.4 Gymnasiebidrag istället för extra tillägg.................... 12.1.8 Bostadstillägg och bostadsbidrag ............................... 12.1.9 Förlängt barnbidrag .................................................... Förslagens konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män..................................................................... Förslagens konsekvenser för möjligheterna att nå de Förslagens barnrättsliga konsekvenser ................................. Förslagens konsekvenser för risken för felaktiga Förslaget till lag (xxxx) om särskilt stöd vid gymnasiala Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken........ Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor......... Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................................. Förslaget till lag om ändring av lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner ..................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)............ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:122............................................. CSN:s enkätundersökning om studiehjälp..................... SKL:s enkätundersökning om inackorderingsstöd ........ APL – arbetsplatsförlagt lärande EES – Europeiska ekonomiska samarbetsområdet EFTA – FEUF – Fördraget om europeiska unionens funktionssätt FK – IB – International Baccalaureate LSS – lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade LVU – NJA – Nytt Juridiskt Arkiv Rg-bidrag – Bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan RGD – Riksgymnasiet för döva RGH – Riksgymnasiet för hörselskadade RgRh – Riksrekryterande Rh-anpassad utbildning RÅ – SGI – Sjukpenningsgrundande inkomst SKL – Kommuner och Landsting Särvux – särskild utbildning för vuxna Därefter har den endast genomgått smärre förändringar. Skola, arbetsmarknad och samhällslivet i övrigt har däremot genomgått stora förändringar . Behovet av en modernisering av studie- hjälpen är därför stort. Utgångspunkten i betänkandet är att en modern studiehjälp ska vara renodlad, ändamålsenlig, enhetlig och inkluderande. Därför behöver studiehjälpens karaktär av studiestöd stärkas. Uttalat familjeekonomiskt motiverade inslag ska utmönstras i syfte att uppnå ett mer renodlat studiestöd. För att nå rätt målgrupp och för att få avsedd effekt bör de belopp och inkomstgränser som fastställdes anpassas till dagens inkomst- och kostnadsnivå. För att göra stödet mer förutsägbart och för att höja rättssäkerheten bör administrationen av bidragen till inackordering förenhetligas. Slutligen bör studiehjälpen, i den mån det är möjligt, även inkludera studerande med funktionsnedsättning. Sammantagna innebär förslagen i detta betänkande att målen för den moderniserade studiehjälpen bör kunna sammanfattas i följande punkter; Studiehjälpen ska främja samhällets kompetensförsörjning genom att markera att samhället sätter värde på att ungdomar fortsätter att studera efter . Studiehjälpen ska begränsa incitamenten att av ekonomiska skäl avstå från gymnasiestudier. Studiehjälpen ska främja aktiva studier på heltid. Studiehjälpen ska bidra till att undanröja geografiska hinder för att genomföra gymnasieutbildning. Studiebidraget ska stimulera den studerande att påbörja och fullfölja en gymnasial utbildning. Studiebidraget ska stödja ungdomars utveckling till självständiga och ansvarstagande medborgare genom att ge dem ansvar för en egen ekonomi. Studiebidrag för faktisk studietid I en moderniserad studiehjälp föreslås studiebidraget kvarstå som ett generellt studiestöd till studerande på gymnasienivå i åldern 16- . Totalt omfattar studiehjälpen . används till det generella studiebidraget, går till inackorderingsstöd och , i form av extra tillägg, till ekonomiskt svaga hushåll. I samband med moderniseringen föreslås resurser föras från det generella till de riktade stöden. I syfte att stärka studiehjälpens karaktär av studiestöd föreslås att bidrag ska utgå för faktisk studietid. Studiebidraget ska beräknas och utgå under normalt . Det sammanlagda bidraget under ett läsår blir då , eller lägre än . Besparingen, , används bl.a. för att finansiera ett förbättrat stöd till ekonomiskt svaga hushåll med barn i gymnasieskolan och ett stöd till gymnasieelever som har barn. Inför anslutning till Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) har den förklarat att studie- bidraget och det extra tillägget inom studiehjälpen ska vara sådana familjeförmåner som avses i förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet m.m., som är ersatt av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Inackorderingstillägget faller dock utanför tillämpningsområdet för dessa förordningar och betraktas som en social förmån enligt förordning 492/2011(EU) om arbets- kraftens fria rörlighet inom unionen. Enligt uppdraget ska utredaren bedöma om studiehjälpen kan undantas från reglerna i förordning 883/2004. har i ett flertal fall bedömt vilka nationella förmåner som utgör familjeförmåner och därmed omfattas av förordning 1408/71. Domstolen har i dessa avgöranden satt upp två förutsättningar för att en nationell förmån ska anses vara en social trygghetsförmån. Vid bedömningen av studiebidraget är den första förutsättningen, att någon individuell skönsmässig behovsprövning inte ska ske vid beviljandet av förmånen, uppfylld. När det gäller den andra förutsättningen, att förmånen ska hänföra sig till ett av de sakområden som anges i förordning 1408/71, ska denna bedömning grundas på förmånens grundläggande kännetecken, i synnerhet dess syfte och villkoren för att den beviljas. I detta betänkande föreslås att studiebidraget moderniseras och att syftet med stödet i enlighet med reformen omformuleras till att enbart vara ett stöd för studier, inte ett stöd till barnfamiljer. Om studiebidraget renodlas till ett utbildningspolitiskt stöd på sätt som föreslås får möjligheten att undanta studiebidraget från reglerna i förordning 883/2004 anses öka. kan emellertid, trots studiebidragets förändring, anse att studiebidraget även syftar till att utgöra en del av samhällets stöd till familjerna och bidra till att utjämna kostnaderna för barnens uppfostran och utbildning. Det som kan tala för detta är det förhållandet att studiebidraget lämnas under tid som den studerande omfattas av sina föräldrars underhållsskyldighet. Det extra tilläggets syfte är uttalat familjepolitiskt, vilket innebär att bidraget rimligtvis skulle betraktas som en familje- förmån av . I betänkandet föreslås att det extra tillägget avskaffas inom studiehjälpen och att det i stället inrättas ett nytt bidrag kallat gymnasiebidrag inom den ekonomiska familjepolitiken. Om förslaget genomförs kommer med stor sannolikhet även gymnasiebidraget att klassificeras som en familje- förmån. Uppdraget innefattar även att klargöra om nuvarande regler om studiehjälp är förenliga med . Bestämmelserna om studiehjälp för utlandsstudier skiljer sig åt beroende på om studierna bedrivs inom eller utanför . Detta är inte förenligt med , vilket har medfört att () utvidgat möjligheten till studiehjälp för studier inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i . Rätten till svensk studiehjälp för utlandsstudier bör därför vara densamma inom EES och i . Kraven på att studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt, att den studerande har varit folkbokförd i och att studierna omfattar minst tre månaders heltidsundervisning, bör därför tas bort för studier inom EES och i . Dessa krav ska dock kvarstå för studier utanför EES och . Kravet på svenskt medborgarskap, eller utländskt medborgar- skap som ska jämställas med ett svenskt medborgarskap, för att studiehjälp ska lämnas för utlandsstudier, ska gälla även för studier i . är ansvaret för inackorderingsstöd delat mellan kommunerna och staten, vilket innebär att elevernas hemkommuner svarar för stödet till elever i skolor med offentlig huvudman och att CSN svarar för stödet till elever i skolor med enskilda huvudmän. Det delade ansvaret innebär att förutsättningarna för rätt till inackorderingsstöd samt storleken på stödet skiljer sig åt. Det är angeläget att villkoren för elever i kommunala respektive fristående skolor är lika. För att få till stånd en likabehandling föreslås att endast en huvudman ska ha ansvaret för inackorderingsstödet. Det finns stora skillnader mellan de olika kommunerna när det gäller rätten till inackorderingsstöd samt storleken på stödet. Ett statligt ansvar skulle innebära ett enhetligt regelverk och en enda beslutande myndighet. Detta innebär, förutom ett mer likvärdigt stöd, även en enklare, tydligare och mer rättssäker ordning. Staten genom CSN föreslås därför ges det samlade ansvaret för inackorderingsstöd inom ramen för studiehjälpen. Stödet ska benämnas inackorderingsstöd. Eftersom det statliga inackorderingstilläggets storlek inte har höjts och av kommunerna inte lämnar inackorderingsstöd med annat belopp än minimibeloppet, är det rimligt att höja inackorderingsstödet. I betänkandet föreslås att stödet höjs med . Rätten till inackorderingsstöd föreslås även fortsatt ansluta till gymnasieskolans och gymnasiesärskolans programstruktur.