sou · H1B337 · 2013-05-30 00:00:00 — NN har berättat att det i hennes hemland pågår inre konflikter och att hon ibland inte kan lämna sitt hem, eftersom det finns en risk för att hamna i närheten av olika stridigheter. Hon har också berättat om att hon misshandlats i samband med ett religiöst möte och en demonstration som hon deltagit i. I X-land finns det (se UD, Säkerhetsläget i X-land, , Lifos nr x) ett antal olika politiska grupperingar. Dessa grupper an- vänder till och från våld mot varandra och det politiska läget är rela- tivt oroligt. Det har inträffat att civilpersoner drabbats av orolig- heterna. Det har inte kommit fram att det i NN:s hemland finns ett indi- viduellt hot mot henne som innebär att hon där riskerar att straffas med döden eller i övrigt riskerar omänsklig eller förnedrande be- handling eller bestraffning. De inre konflikter och den våldsutövning som förekommer mellan olika grupperingar i X-land är inte heller så omfattande eller så allvarliga att det rör sig om en inre väpnad konflikt (se MIG 2009:27). Det som NN har drabbats av vid det religiösa mötet och demonstrationen och de politiska oroligheterna i landet innebär därför inte att NN ska anses vara alternativt skydds- behövande. En utlänning som inte är flykting eller alternativt skyddsbehövande kan bedömas som övrig skyddsbehövande. Bestämmelserna om detta finns i 4 kap. 2 a § utlänningslagen. Relevanta lagregler redo- visas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. Lagen anger bl.a. att en utlänning kan vara att anse som övrig skyddsbehövande om han eller hon befinner sig utanför sitt hem- land, därför att han eller hon behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsätt- ningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för all- varliga övergrepp. En person som är övrig skyddsbehövande kan få övrig skydds- statusförklaring. 4.3.2 anser att NN inte är övrig skyddsbehövande anser att NN inte är övrig skyddsbehövande. Hon kan därför inte få övrig skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följande. har tidigare i beslutet (se avsnitt 4.2.2) redo- visat att det i X-land förekommer oroligheter och strider mellan olika politiska grupperingar. Det är inte fråga om en inre väpnad konflikt, utan snarare om enstaka uppblossande och begränsade kon- flikter mellan väpnade styrkor. De politiska oroligheterna är av begränsad omfattning och på- verkar inte heller NN eller den övriga civila befolkningen i sådan grad att det kan anses röra sig om svåra motsättningar. Eftersom det inte kan anses råda inre väpnad konflikt eller andra svåra motsättningar i X-land, kan NN inte anses vara övrig skydds- behövande. 5 Uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter övergår nu till att pröva frågan om NN kan få uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständig- heter. En utlänning kan få uppehållstillstånd i om det finns synner- ligen ömmande omständigheter. Bestämmelserna om detta finns i 5 kap. 6 § utlänningslagen. Relevanta lagregler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. Lagen anger bl.a. att en utlänning kan få uppehållstillstånd om sådant tillstånd inte kan ges på annan grund och det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör få stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. 5.2 anser att det inte finns synnerligen ömmande omständigheter i NN:s fall anser att det inte finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att NN kan få uppehållstillstånd. Skälen för detta är följande. NN har berättat att hon som barn var allvarligt sjuk och att hon fortfarande har vissa besvär med sin hälsa. Av det journalutdrag som NN har gett in till framgår att hon har hälso- problem som ger visst obehag, men att problemen inte är livshotande. För att en person ska kunna få uppehållstillstånd av medicinska skäl krävs att hälsotillståndet är synnerligen allvarligt. NN:s hälso- problem är inte tillräckligt allvarliga för att hon av endast medi- cinska skäl ska få uppehållstillstånd. NN har varit i , drygt . Den tiden är för kort för att hon ska ha hunnit anpassa sig till på det sätt som krävs för att få uppehållstillstånd. NN har berättat att hon upplevde sin livssituation i hemlandet som ansträngd och att hon levde under svåra förhållanden, bl.a. när det gäller sin försörjning. Det finns inte anledning att ifrågasätta hennes uppgifter. Men de problem som NN har beskrivit är inte tillräckliga för att hon ska ha gjort sannolikt att hon i X-land kommer att ha sådana svårigheter att det av den anledningen finns synner- ligen ömmande omständigheter i hennes fall. Inte heller i övrigt eller vid en samlad bedömning av NN:s situa- tion anser att det finns sådana synnerligen ömmande omständigheter som gör att hon bör få stanna i . har konstaterat att NN inte kan få uppehålls- tillstånd i och frågan om NN ska lämna blir därför aktuell. En utlänning som inte har uppehållstillstånd får utvisas. Bestäm- melserna om detta finns i 8 kap. 7 § utlänningslagen. Relevanta lag- regler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 6.2 anser att NN ska utvisas ur anser att NN ska utvisas ur . Skälen för detta är följande. har kommit fram till att NN inte kan få uppe- hållstillstånd i . Hon ska därför lämna landet genom att ut- visas härifrån. NN ska återvända till sitt hemland X-land, eller till något annat land, om hon kan visa att det landet tar emot henne. NN ska resa från senast efter det att detta beslut har fått rättslig verkan. Förbud att återvända till Om NN inte reser från inom den tidsfrist för frivillig av- resa som har bestämt, dvs. senast efter det att detta beslut har fått rättslig verkan, kan ett återreseförbud meddelas för henne. Ett sådant återreseförbud meddelas genom ett särskilt beslut och gäller . Beslutet får rättslig verkan när det kan överklagas eller när NN förklarat att hon godtar beslutet och inte kommer att överklaga det. När beslutet har fått rättslig verkan börjar tidsfristen för NN att frivilligt lämna att löpa. NN har rätt att överklaga detta beslut. Hur man gör framgår av sista sidan i beslutet. beslut kan överklagas när det gäller följande frågor: -ersättning till offentligt biträde. Ett överklagande ska ha kommit in till senast från det att sökanden fick del av beslutet. För att överklaga beslut gör man så här: 1.Skriv vilket beslut som överklagas och hur beslutet ska ändras. 2.Ange namn, födelsedatum, dossiernummer, postadress och tele- fonnummer. 3.Underteckna överklagandet med namn. Ett ombud kan under- teckna överklagandet om ombudet har en fullmakt från sökan- den. 4.Skicka överklagandet till , Asylprövningsenheten i Y-köping, Box 1, 123 45 Y-köping. När överklagandet har kommit in till tar Migrations- verket ställning till om beslutet bör ändras. Om inte ändrar beslutet, överlämnas överklagandet till migrations- domstolen vid Förvaltningsrätten i Z-stad. Migrationsdomstolen prövar då om beslutet ska ändras. Denna bilaga innehåller ett exempel på hur ett beslut från Migra- tionsverket kan utformas när det gäller beslutets struktur. Syftet med beslutsexemplet är endast att illustrera våra överväganden när det gäller hur utformningen av besluten kan utvecklas. Beslutsexemplet är inte uttömmande. Ett besluts struktur och skrivningar kan naturligtvis påverkas av många faktorer, som exempel- vis hur man väljer att redovisa frågan om tillräcklighet eller frågan om hur tillförlitligheten i en sökandes uppgifter har bedömts. Det är därför inte möjligt att lämna ett exempel på ett besluts struktur som, utan justeringar till enskilda ärenden, passar för alla beslut vid . I bilaga 5 lämnar vi ett mer fullständigt exempel på hur ett beslut från kan utformas. Exemplet i bi- laga 5 innehåller därför även fritext och tar också upp frågan om uppe- hållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vi använder inte du-tilltal i beslutsexemplet. Våra överväganden i denna fråga framgår av avsnitt 7.5.4. Lagtext bör enligt våra över- väganden (se avsnitt 7.5.5) endast kortfattat redovisas i besluten och i sin helhet i stället framgå av en bilaga till beslutet. Någon så- dan bilaga innehåller vårt beslutsexempel inte. Rubrikerna i beslutsexemplet är numrerade för att bättre åskådlig- göra beslutsstrukturen och rubriknivåerna. /Här anges en ärendemening som anpassas till det enskilda ärendet./ /Här anges information om sökanden och, i de fall då det är aktuellt, hans eller hennes offentliga biträde. Följande uppgifter bör anges:/ -Namn (förnamn, efternamn), födelsedatum, kön -Titel, namn -Advokatbyrå/juridisk byrå/motsvarande /Här anges beslut i punktform med numrering. Beslutsmeningarna kan exempelvis utformas så här:/ 1.NN:s ansökan om uppehållstillstånd och arbetstillstånd avslås. 2.NN beviljas inte statusförklaring. Hennes/hans ansökan om rese- dokument avslås. 3.NN utvisas ur med stöd av bestämmelserna i 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716). Utvisningen ska ske genom att NN reser till . Om NN kan visa att något annat land kan ta emot henne/honom, får hon/han i stället resa dit. 4.NN ska enligt 8 kap. 18 a § utlänningslagen lämna senast efter det att detta beslut har fått rättslig verkan. Om NN inte lämnat , kan hon/han komma att få ett återreseförbud enligt 12 kap. 15 a § utlänningslagen. 5./Namn på offentligt biträde/ får ersättning för sitt uppdrag som offentligt biträde med x kr, varav y kr är moms. ersättningen till /namn på offentligt biträde/. betalar ut ersättningen. /Här anges vad sökanden ansökt om, när sökanden kom till och vilka grunder sökanden angett för sin ansökan. Avsnittet ska däri- genom sätta ramen för vad ska pröva i sitt beslut. Följande bör redovisas i detta avsnitt:/ -När NN reste in i . -Vad NN har ansökt om (uppehållstillstånd, arbetstillstånd, rese- dokument etc.). -Vilka skäl (kortfattat) för ansökan NN har gjort gällande (flyk- tingskap, alternativt skyddsbehov, övrigt skyddsbehov etc.). 2 NN:s berättelse och bevisning /Här anges vad sökanden har berättat i ärendet. Berättelsen bör redo- visas förhållandevis utförligt. Utgångspunkten bör vara att sökanden genom uppgifterna som redovisas ska kunna kontrollera att Migrations- verket uppfattat hennes eller hans berättelse på rätt sätt./ /Efter det att sökandens berättelse redovisats ska eventuell bevisning presenteras. Detta görs lämpligen i punktform (eller som strecksatser)./ 3 NN:s identitet och ursprung /Här anges överväganden när det gäller NN:s iden- titet och ursprung. Avsnittet bör inledas med en redogörelse för att det är just dessa frågor – identitet och ursprung – som här ska ta ställning till. Därefter följer bedömning och skälen för denna bedömning. Avsnittet bör innehålla följande:/ -bedömning i frågorna om identitet och ur- sprung. Övervägandena kan exempelvis formuleras som Migra- tionsverket anser att NN har gjort uppgifterna om sin identitet och sitt ursprung sannolika. Hon/han har gjort sannolikt att hon/han är den person hon/han säger sig vara och att hon/han kommer från X-land. -En redogörelse för bevisning som är relevant i denna del av be- slutet och de närmare skälen för bedömning i denna del. 4 Uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov /Här anges överväganden när det gäller frågan om NN ska beviljas uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Avsnittet bör inledas med en mening om att nu övergår till att ta ställning till frågan om NN kan få uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. I avsnittet bör också anges att en person som anses vara flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande har rätt till skydd i . /Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som flykting framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 4.1.2 anser att NN inte är flykting /I rubriken presenteras slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ -Ett konstaterande inledningsvis att: anser att NN inte är flykting. Hon/han kan därför inte få flyktingstatus- förklaring eller resedokument. Skälen för detta är följande. -En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. -En utförlig redovisning av skälen för bedöm- ning. ska bl.a. bedöma vad som kommit fram i ärendet och redovisa sin framåtsyftande bedömning (riskbedöm- ning av vad som kan inträffa om NN återvänder). /Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som alternativt skyddsbehövande framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 4.2.2 anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande /I rubriken presenteras slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ -Ett konstaterande inledningsvis att: anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande. Hon/han kan därför inte få alternativ skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följ- ande. -En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. -En utförlig redovisning av skälen för bedöm- ning. /Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som övrig skyddsbehövande framgår av en bilaga. I bi- lagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktu- ella ärendet./ 4.3.2 anser att NN inte är övrig skyddsbehövande /I rubriken presenteras slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ -Ett konstaterande inledningsvis att: anser att NN inte är övrig skyddsbehövande. Hon/han kan därför inte få övrig skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följande. -En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. -En utförlig redovisning av skälen för bedöm- ning. /Här anges överväganden när det gäller frågan om utvisning. Avsnittet bör inledas med ett konstaterande att Migrations- verket har bedömt att det inte finns någon grund för att bevilja NN uppehållstillstånd i och att frågan om NN ska lämna därför blir aktuell./ /Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om utvis- ning framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rätts- regler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 5.2 anser att NN ska utvisas ur /I rubriken presenteras slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ -Ett konstaterande inledningsvis att: anser att NN ska utvisas ur . Skälen för detta är följande. -En redovisning av skälen för bedömning. -Tidsfristen för när avresa ska ske. -Uppgift om till vilket land NN ska resa. Om flera länder kan bli aktuella bör skälen för vad som talar för respektive land redo- visas. /Här anges information till sökanden men även upplysningar som inte i första hand är till för sökanden men som är så nära förknippade med ärendet att de lämpligen bör framgå av beslutet. Exempelvis kan följ- ande anges:/ -Redogörelse för innebörden av återreseförbud och vad som menas med att beslutet har fått rättslig verkan. -Villkor för verkställighet. -Uppgift om att det går att överklaga beslutet och att hur NN ska göra för att överklaga framgår av beslutets sista sida. /Här anges i vilka delar beslutet kan överklagas och hur sökanden ska göra för att överklaga. Upplysningarna bör vara anpassade efter det enskilda ärendet. Avsnittet kan exempelvis utformas enligt följande./ beslut kan överklagas när det gäller följande frågor: -ersättning till offentligt biträde. Ett överklagande ska ha kommit in till senast från det att sökanden fick del av beslutet. För att överklaga beslut gör man så här: 1.Skriv vilket beslut som överklagas och hur beslutet ska ändras. 2.Ange namn, födelsedatum, dossiernummer, postadress och tele- fonnummer. 3.Underteckna överklagandet med namn. Ett ombud kan under- teckna överklagandet om ombudet har en fullmakt från sökanden. 4.Skicka överklagandet till , Asylprövningsenheten i Y-köping, Box 1, 123 45 Y-köping. När överklagandet har kommit in till tar Migra- tionsverket ställning till om beslutet bör ändras. Om Migrations- verket inte ändrar beslutet, överlämnas överklagandet till migrations- domstolen vid Förvaltningsrätten i Z-stad. Migrationsdomstolen prövar då om beslutet ska ändras. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.