sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — 35Problemet med aktivitetsnivån konstateras också i . Där kon- stateras att en ökad aktivitet inom jobbgarantin för ungdomar är ett av de mest angelägna målen inom arbetsmarknadspolitiken. 2012/13:1 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 25 och 35. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar dömningen att det krävs en fördjupad analys av Arbetsförmedlingens verksamhet i syfte att vidta nödvändiga åtgärder för at myndig- heten ska lyckas med sitt uppdrag i enlighet med regelverket.37 Studiemotiverande kurser för ungdomar utan fullständig gymnasieutbildning Ungdomar i åldrarna 16–24 som varken har grundläggande hög- skolebehörighet eller gymnasieexamen kan erbjudas den förbered- ande insatsen studiemotiverande kurs vid folkhögskola, den s.k. folkhögskolesatsningen. Målgruppen vidgades till att även omfatta personer som har fyllt och som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin.38 Satsningen, som pågår –2014, syftar till att öka deltagarnas motivation att återgå till och avsluta sin reguljära utbildning. Insatsen är tillgänglig för mål- gruppen från och med i arbetslöshet.39 Insatsen bygger på ett samarbetsavtal mellan Arbetsförmedlingen och . deltog totalt cirka 4 300 personer i åldrarna 16–. av deltagarna var män och kvinnor. Könsfördelningen har varit densamma som satsningen har pågått.40 Ungdomarna anvisas en lång studiemotiverande ut- bildning. Utbildningen innehåller kurser av orienterande, repeterande eller motivationshöjande karaktär. Uppföljningar av deltagarna efter avslutad kurs visar att har studerat vidare, har fått arbete och har avaktualiserats av okänd orsak. En del- tagarundersökning, med en svarsfrekvens på , visar att en majoritet av deltagarna anser att kurserna motiverat dem till fort- satta studier.41 Många känner sig också bättre rustade för fortsatta studier. Det finns inga utvärderingar av insatsens effekter på möj- ligheterna för unga att gå vidare till studier eller arbete. Regeringen har i budgetpropositionen för aviserat att de tänker genom- föra en utvärdering av satsningen.42 37SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, s. 170. 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 35. 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 26. 40Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, , s. 30. 41Folkbildningsrådet (2013) Studiemotiverande folkhögskolekurs 2012, . 2013/14:1 Budgetpropositionen för , Utgiftsområde 14, s. 48. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar Allt fler unga skrivs in i jobb- och utvecklingsgarantin Enligt Arbetsförmedlingens statistik har antalet ungdomar som skrivs in i jobb- och utvecklingsgarantin ökat . I diagrammet nedan visas antalet kvarstående sökande ungdomar i åldern 20–24 i genomsnitt –2012.43 Även i detta arbetsmarknadspolitiska program är män överrepresenterade; av deltagarna är män och är kvinnor –2012. av ungdomarna som är kvar i programmet har endast förgymnasial utbildning och resterande har gymnasial eller högre utbildning.44 Jobb och utvecklingsgarantin är för de ungdomar som har varit långvarigt arbetslösa. Att andelen med högst förgymnasial utbildning inte skiljer sig från samtliga inskrivna ungdomar är därför anmärkningsvärt. Jobb- och utvecklingsgaran- tin är ett program för dem som varit utan arbete . När det gäller ungdomar kan jobb- och utvecklingsgarantin bli aktuell först när den unge har deltagit i jobbgarantin för ungdomar . Som framgår av diagrammet nedan var cirka 13 000 ung- domar i genomsnitt inskrivna i programmet . 43Cirka 20 ungdomar skrivs in . 44Arbetsförmedlingens datalager () och utredningens bearbetningar. SOU 2013:74 Insatser till unga som varken arbetar eller studerar Diagram 7.5 Antal ungdomar (20–) i jobb- och utvecklingsgarantin, efter utbildningsnivå (–2012)* * Kvarstående sökande vid månadens slut. Genomsnitt och år. Not: Jobb- och utvecklingsgarantin infördes , vilket till viss del förklarar det låga inflödet . Källa: Arbetsförmedlingens datalager () och utredningens bearbetningar. Utredningen kommenterade tidigare att utbildningsnivån i Arbets- förmedlingens statistik baseras på deltagarnas egna uppgifter. Ung- domar i jobb- och utvecklingsgarantin har haft stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och det bör rimligtvis vara fler i gruppen som inte har en fullföljd gymnasieutbildning än vad som framgår av Arbetsförmedlingens statistik. En rimlig tolkning är att många ungdomar som själva anger att de har slutfört gymnasieut- bildningen i själva verket har studerat i gymnasieskolan , men inte formellt har fullföljt utbildningen eller har uppnått be- hörighet till högskolan.45 Jobb- och utvecklingsgarantin innehåller tre faser. Fas 1 innebär att arbetsförmedlaren kartlägger den arbetssökandes behov av aktivi- teter, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Fas 1 omfattar längst . Fas 2 ska, förutom det som finns att tillgå i fas 1, även innehålla arbetspraktik, arbetsträning eller för- stärkt arbetsträning. Om personen är utan arbete i jobb- och utvecklingsgarantin, kommer han eller hon 45 Se liknande resonemang: Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering Fördjupade analyser, , dnr AF-2010/436389, , s. 24. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar bli erbjuden sysselsättningsfasen som är en sysselsättning hos en anordnare (arbetsgivare). Generella uppföljningar av deltagarna visar att deltagarna överlag var positiva, men att aktivitetsnivån var låg och att mer än hälften av deltagarna inte ansåg att deras chanser att hitta jobb hade ökat genom deltagandet.46 Det finns inga utvärderingar av programmets effekter. Arbetsförmedlingen har bl.a. påpekat att det är proble- matiskt att hitta en relevant kontrollgrupp för att kunna uttala sig om individeffekter.47 Det finns inga specifika uppföljningar av ung- domar i jobb- och utvecklingsgarantin. Ungdomar är inte heller en primär målgrupp för programmet. Stor andel ungdomar i etableringsinsatser för nyanlända Utredningens målgrupp kan i vissa fall omfattas av lagen om (2010:197) etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Av de cirka 23 000 individer som deltog i etableringsuppdraget vid ut- gången av augusti var under , vilket motsvarar cirka 4 000 ungdomar.48 De flesta individer som har varit i kontakt med inom ramen för uppdraget var kvar i insatser vid den senaste uppföljningen. Det går därför ännu inte att redovisa generella resultat. Endast cirka 1 500 av totalt cirka 21 000 personer har lämnat insatsen sedan Arbetsförmedlingen fick uppdraget.49 Majoriteten av ungdomarna, , i åldern 20–hade enbart förgymnasial utbildning, vilket framgår av diagrammet nedan. av ungdomarna hade motsvarande gym- nasial utbildning och eftergymnasial. 46Martinsson, S. & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobb- och utvecklingsgarantin? utvärdering, rapport 2010:15, ; (2010) Jobb- och utvecklingsgarantin – en uppföljning ur deltagarnas perspektiv, URA 2010:2, . 47Arbetsförmedlingen (2010) Jobb- och utvecklingsgarantin – en uppföljning ur deltagarnas perspektiv, URA 2010:2, , s. 27. 48Arbetsförmedlingen (2013), underlag till utredningen . 49Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering – Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, Avser januari–, , s. 13. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar Diagram 7.6 Ungdomar (20–) som deltar i etableringsuppdraget Källa: Arbetsförmedlingens underlag till utredningen () och utredningens egna bearbetningar. Det är något fler män än kvinnor som deltar under de studerade åren, män och kvinnor. Bland de cirka 300 ungdomarna i åldern 18–19 är majoriteten män i augusti 2013.50 De vanligaste aktiviteterna för deltagarna i åldern 18–var en akti- vitet hos en etableringslots, , eller studier i svenska för invandrare51, 45 procent.52 Andra vanliga aktiviteter var deltagande i arbetsmarknadspolitiska program, , eller i arbets- förberedande insatser, . Män deltar i högre utsträckning än kvinnor i dessa aktiviteter. av ungdomarna hade hinder att medverka i aktiviteter på grund av föräldraledighet, sjukskrivning eller annat skäl. I denna kategori var kvinnor, , överrepresenterade i relation till män, 5 pro- cent.53 Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etablerings- insatserna. Tillsammans med den nyanlände upprättas en etablerings- plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Aktiviteterna ska som huvud- regel motsvara verksamheter på heltid och minst innehålla utbild- ning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och arbets- 50Cirka män och kvinnor. 51Vanligtvis utbildning i svenska för invandrare (sfi). 52Samma person kan delta i flera olika aktiviteter. 53Arbetsförmedlingens (2013), underlag till utredningen . Insatser till unga som varken arbetar eller studerar En nyanländ med etableringsplan har även rätt att välja etableringslots.54 Den målgrupp som omfattas av lagen är nyanlända flyktingar samt anhöriga till dessa som ansökt om uppe- hållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Lagen omfattar nyanlända som har beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring samt nyanlända som fyllt 18 men inte förut- satt att han eller hon saknar föräldrar i . Personer som går i gymnasieskolan har inte rätt till en etableringsplan. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i akti- viteter enligt en etableringsplan, har rätt till etableringsersättning. Unga med funktionsnedsättning ska särskilt prioriteras Arbetsförmedlingen har ett särskilt uppdrag att bedriva verksamhet för vissa unga med funktionsnedsättning för att säkerställa och underlätta övergången från skola till arbetsliv.55 Målgruppen är de elever som har fyllt men inte , med en diagnostiserad funk- tionsnedsättning och som finns i skolan eller som skrivs in vid i nära anslutning till skolslut.56 Även unga som har aktivitetsersättning från är en målgrupp för särskilda insatser. Arbetsförmedlingen ska samverka med För- säkringskassan kring den senare målgruppen för att unga med akti- vitetsersättning lättare ska kunna aktualiseras på Arbetsförmedling- en. hade i genomsnitt , cirka 16 000, av kvarstående sökande ungdomar vid Arbetsförmedlingen, i åldern 16–, en dokumenterad funktionsnedsättning som på- verkade arbetsförmågan. Majoriteten av dessa var män, , och något fler än en tredjedel, , var kvinnor. Utbildnings- nivån i gruppen var relativt låg; hade förgymnasial utbildning och hade gymnasial utbildning.57 Unga med funktionsnedsättning kan ta del av ett individuellt utformat stöd, s.k. introduktions- och uppföljningsstöd ().58 togs cirka 3 400 nya beslut om SIUS-stöd till ung- 54Etableringslots är en aktör som tillhandahålls av Arbetsförmedlingen med uppgift att underlätta och bistå de nyanländas integrering i arbetslivet. 5515 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 56Underlag från Arbetsförmedlingen (). 57Arbetsförmedlingens datalager () och utredningens bearbetningar. 58Arbetsförmedlingen och (2013) Förstärkt stöd till unga med Aktivitetsersättning – Återrapportering enligt regleringsbreven , dnr Af-2012/445712, FK , , , s. 13. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar domar i åldern 16–. Vidare kan arbetssökande med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga få lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare, trygghetsanställning och utveck- lingsanställning. Insatserna innebär på olika sätt att arbetsgivare får kompensation för att anställa personer som har svårt att få arbete.59 medförde en ändring i regelverket att SIUS-stöd kan kombineras med utvecklingsanställning. har cirka 350 ungdomar med funktionsned- sättning fått en utvecklingsanställning via en SIUS-insats.60 Det finns begränsad kunskap om hur insatser till unga med funk- tionsnedsättning påverkar deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. är kommunen en central aktör i arbetet med unga som varken arbetar eller studerar. Ungdomar omfattas av den portalparagraf i socialtjänstlagen (2001:453) som säger att kom- munen har det yttersta ansvaret för att de som vistas där får behöv- ligt stöd och hjälp.61 som de unga befinner sig i skolan är det dock främst skollagen som anger samhällets skyldigheter. Skollagen (2010:800) ställer tydliga krav på kommuner och andra skolhuvudmän vad gäller exempelvis specialpedagogiska insatser, studie- och yrkesvägledning och elevhälsovård. Om en ungdom lämnar gymnasieskolan har kommunen ett särskilt ansvar, det s.k. kommunala informationsansvaret.62 Det innebär att kom- munen har en skyldighet att löpande hålla sig informerad om syssel- sättningen för ungdomar utanför gymnasieskolan under . Syftet är att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder.63 Kom- munen kan också begära att ungdomar i åldrarna 18–som får ekonomiskt bistånd ska delta i praktik eller annan kompetens- 59Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering Arbetsmarknads- politiska program, Årsrapport , , , s. 77 och 117. 60Arbetsförmedlingen och (2013) Förstärkt stöd till unga med Aktivitets- ersättning – Återrapportering enligt regleringsbreven , dnr Af-2012/445712, FK , , , s. 13 f. 612 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 62Aktivitetsansvaret enligt utredningens förslag i SOU 2013:13 Ungdomar utanför gym- nasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 6329 kap. 9 § skollagen (2010:800). Insatser till unga som varken arbetar eller studerar höjande verksamhet.64 Detta givet att individen inte har kunnat erbjudas någon annan lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Kom- munen har således flera olika verktyg att ge stöd, vägledning och ställa krav på unga som varken arbetar eller studerar. Det kan vara förebyggande insatser inom ramen för utbildningssystemet, sociala insatser eller arbetsmarknadsinsatser. Gemensamt för kommunens olika insatser är att de på olika sätt syftar till att främja ungas etable- ring på arbetsmarknaden. Här nedan beskrivs olika specifika insatser som kommunerna huvudsakligen ger inom ramen för det kommunala informations- ansvaret och som arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom ramen för socialtjänstlagen. 7.2.1Ungdomar utanför gymnasieskolan erbjuds oftast utbildning Kommunen har ett särskilt ansvar för ungdomar utan- för gymnasieskolan.65 Som visades i utredningens delbetänkande erbjuder kommunerna oftast utbildning eller praktik inom ramen för gymnasieutbildningen till ungdomar som omfattas av informa- tionsansvaret.66 Även erbjudanden om vuxenutbildning, folkhögskola eller utbildning i svenska för invandrare är vanligt förekommande. I princip samtliga kommuner erbjuder också någon form av studie- och yrkesvägledning till ungdomar utanför gymnasie- skolan. Cirka 30 000 ungdomar kan omfattas av det kommunala infor- mationsansvaret. En uppföljning visar att cirka 14 000 ungdomar hade kontaktats av kommuner inom ramen för informationsansvaret år 2010.67 644 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). T.o.m. gällde detta endast för individer under och inte samtliga försörjningsstödstagare. kan kommunen ställa krav även på äldre. 6529 kap. 9 § skollagen (2010:800). 66SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, 67Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, , s.28 och 35. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar 7.2.2Nästan alla kommuner erbjuder praktik till arbetslösa ungdomar Nästan samtliga kommuner genomför arbetsmarknadsinsatser som riktar sig till arbetssökande ungdomar. De kommuner som saknar sådana insatser är företrädesvis små kommuner.68 Resultat från Öppna jämförelser visar att av landets kommuner emellertid erbjuder unga vuxna med ekonomiskt bistånd arbetsmarknads- insatser inom en månad från första kontakten.69 Syftet med insats- erna är att hjälpa ungdomarna närmare en egen försörjning. Andra viktiga syften är att ungdomarna ska fullgöra gymnasieutbildningen samt att insatserna ska leda till att ungdomarna ska kunna ta del av insatser från Arbetsförmedlingen.70 Insatserna kan å andra sidan också syfta till att ställa krav på de arbetssökande.71 Genom s.k. aktivering av de arbetslösa kontrolleras arbetsmotivationen hos de arbetssökande bidragstagarna.72 Praktikplatser i kommunens verksamhet eller hjälp att hitta praktikplats erbjuds av nästan samtliga kommuner. Det finns inga uppgifter om i vilken omfattning praktiken ges, dvs. om det är på hel- eller deltid. Andra vanliga aktiviteter är jobb-coachning och söka-jobb-aktiviteter, vilket framgår av tabellen.73 68Riksrevisionen (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, fråga 1 RIR 2013:6, . 69Socialstyrelsen (2012) Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2012 – resultat och metoder, , s. 26 f. 70Riksrevisionen (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, fråga 2 RIR 2013:6, . 71Nybom, J. (2012) Aktivering av socialbidragstagare – om stöd och kontroll i . Rapport i socialt arbete 141, . 72Ungdomar tycks vara den grupp som i högre grad snarare får insatser som syftar till att aktivera i syfte att ställa krav på individen snarare än att ge insatser som syftar till att förbättra förutsättningarna för arbetsmarknadsetableringen (se , J. (2012) Aktivering av socialbidragstagare – om stöd och kontroll i . Rapport i socialt arbete 141, 2012, s. 67). 73Riksrevisionen (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, . Insatser till unga som varken arbetar eller studerar SOU 2013:74 Kommunala arbetsmarknadsinsatser till arbetslösa ungdomar Vilka arbetsmarknadsinsatser erbjuder kommunen ungdomar (16–)? Andel (%) Hjälp att hitta praktikplats Praktikplats i kommunens verksamhet Söka-jobb-aktiviteter (cv-skrivning mm) Jobbcoachning (individuellt eller i grupp) Sysselsättning inom Fas 3, Jobb- och utvecklingsgarantin Utbildningsinsatser av olika slag (ex. att komplettera gymnasiestudier) Tillfälliga anställningar inom kommunen såsom ex. s.k. ungdomsanställningar Källa: (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6. I svaren ingår verksamheter som bedrivs i form av projekt där kommunen är medfinansiär. Dessa resultat stämmer väl överens med tidigare studier om vilka arbetsmarknadsåtgärder kommuner generellt genomför till arbets- lösa.74 Här bör påpekas att de ovanstående insatserna kan variera mellan kommuner. En insats i form av exempelvis jobbcoachning kan utformas på olika sätt från kommun till kommun. De kommu- nala verksamheterna är inte reglerade på samma sätt som exempel- vis Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program. Kommuner riktar arbetsmarknadsinsatser huvudsakligen till ung- domar som mottar ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet, vilket framgår av tabellen nedan. 74 Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkät- studie , . SOU 2013:74 Insatser till unga som varken arbetar eller studerar Målgrupper för kommunala arbetsmarknadsinsatser Till vilka grupper av ungdomar erbjuder kommunen arbetsmarknadsinsatser? Andel (%) (flera alternativ kan anges) Ungdomar som får ekonomiskt bistånd huvudsakligen av arbetsmarknadsskäl Ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen och som inte får ekonomiskt bistånd eller omfattas av kommunens informationsansvar Ungdomar som omfattas av kommunens informationsansvar (16–) Annan grupp Källa: (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6. Det är också vanligt att kommunen erbjuder insatser till ungdomar som varken mottar ekonomiskt bistånd eller faller inom ramen för det kommunala informationsansvaret, men som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen.75 konstaterar att det finns stora likheter i de insatser som kommuner och Arbetsförmedlingen er- bjuder ungdomar. Enligt finns, bl.a. med anledning av dessa resultat, en risk för onödigt dubbelarbete mellan kommuner och arbetsförmedlingar.76 Det är oklart hur många ungdomar i åldern 16–som om- fattas av kommunala arbetsmarknadsinsatser. Statistiken på området är bristfällig. I enkät, som citeras ovan, var det endast drygt hälften av de svarande kommunerna som kunde ange ungefär hur många ungdomar som deltog i insatser under år 2011.77 Kommunernas kunskap om deltagarna i sina egna insatser verkar så- ledes vara låg. Det går dock att göra vissa uppskattningar om volymer utifrån statistik om försörjningsstöd. I princip samtliga kommuner ger insatser till ungdomar som mottar ekonomiskt bistånd huvud- 75I Statskontorets (2013) undersökning framkommer det att arbetsförmedlingens personal uppfattar att kommunerna aktiverar biståndsmottagarna i högre grad än tidigare samt att kommunerna ställer högre krav på deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser . Statskontoret (2013) Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsför- medlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmed- lingen, Dnr 2012/47-5, . 76Riksrevisionen (2013) Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, , s. 70. 77Riksrevisionen (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, . Insatser till unga som varken arbetar eller studerar SOU 2013:74 sakligen av arbetsmarknadsskäl.78 mottog cirka 30 000 ungdomar i åldrarna 18–ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Utöver dessa ungdomar arbetar även kommuner med de unga som enbart är inskrivna på Arbetsförmedlingen utan att få ekonomiskt bistånd. Som framgår av tabellen ovan erbjuder även en fjärdedel av kommunerna insatser till en grupp av ungdomar som inte mottar ekonomiskt bistånd, inte är inskrivna vid Arbetsförmed- lingen eller faller inom ramen för det kommunala informations- ansvaret. Utöver arbetslösa ungdomar är unga med social problematik, som missbruk och kriminalitet, en högt prioriterad målgrupp av kommunerna. Lågutbildade, unga med ohälsa/funktionsnedsättning och utrikes födda är andra prioriterade målgrupper för kommunala insatser.79 Det finns mycket begränsad kunskap om de kommunala arbets- marknadsinsatsernas effekter.80 Internationellt visar studier av mot- svarande insatser på motstridiga eller små effekter för de arbets- lösa.81 Sammantaget kan det konstateras att det saknas förutsättningar för att studera de kommunala insatserna. Ofta saknas det dokumen- tation om utformning, innehåll och deltagande för att det ska vara möjligt att genomföra de analyser som behövs för att få kunskaper om de insatser som ges. I fördjupade studier har emellertid gjorts försök att analysera om kommuners aktiveringsinsatser har någon betydelse för t.ex. olika individers möjligheter att försörja sig själva. Resultaten tycks i dessa enstaka studier tyda på att aktiveringsinsat- serna kan vara verkningsfulla, åtminstone för delar av ungdoms- gruppen där övergången mellan skola och arbetsliv är grundproble- 78Riksrevisionen (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, Fråga 3, . 79Olofsson, J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, , s. 42 f. 80Thorén (2012) pekar på problemet att framför allt små kommuner har svårt att organisera ett flexibelt och varierat åtgärdsutbud, vilket innebär att åtgärderna inte i tillräckligt hög grad utgår från individuella behov.