sou · H1B330 · 2013-05-03 00:00:00 — Enligt de kontakter utredningen har haft med skolchefer har regleringen av rektorsrollen i nya skollagen inte i något väsentligt ändrat den lokala samverkans- och ansvarsfördel- ningen. Man menar dock att det är bra att rektorns ansvar lyfts fram tydligt. Det klargör var gränsen går mellan den lokala politi- ken och den professionella domänen. Utredningen konstaterar vidare att merparten av landets rekto- rer har deltagit eller deltar i antingen den nya obligatoriska rektors- utbildningen eller Rektorslyftet. Förutsättningarna att nå rekto- rerna är således god. I denna mening är genomförandet av den obligatoriska befattningsutbildningen och Rektorslyftet okompli- cerade. Genom administrativa beslut har regering och riksdag skapat garantier för att i princip samtliga inom målgruppen nås av åtgärderna. I samband med implementeringen av den de nya styrdokumenten har dessutom anordnat konferen- ser för rektorer både före och under genomförandet av reformerna. Vi konstaterar att det än så länge saknas en utvär- dering av den obligatoriska befattningsutbildningen samt att den utvärdering som genomförts av Rektorslyftet inte analyserar vilka effekter utbildningen får för studieresultaten och skolans måluppfyllelse. Det framgår att rektorerna själva är nöjda med ut- bildningen. Det kan vara en indikation på att utbildningen kommer att ge önskade effekter, men behöver inte vara det. Det bör noteras att lärarna uppger att de inte ännu märkt av någon förändring i rektorernas sätt att arbeta. Mot denna bakgrund är det svårt att uttala sig om när åtgärderna i verklig mening kan tänkas få effekt på elevernas studieresultat eller på skolans måluppfyllelse i övrigt. Att rektorn i en mer generell mening kan ha betydelse för studieresul- taten framgår dock av forskningen. Bedömningen av när åtgärderna kan visa sig i form av effekter på studieresultaten försvåras av att det är flera steg i effektkedjan mel- lan rektorns åtgärder och det som händer i undervisningen, dvs. i mötet mellan elev och lärare. Vi menar dock att det sätt på vilket rektors pedagogiska ledarskap utövas, i syfte att ge optimalt stöd för lärarnas professionella utveckling, är avgörande för vilka effek- ter som de samlade reformerna kommer att ha på elevernas kun- skapsresultat och skolans måluppfyllelse. Hur detta kommer att belysas i utbildningen och fortbildningen av rektorer – och påverka rektorernas ledarskap – har därför stor betydelse för framtiden. I utredningens kontakter med ansvariga i kommuner har rek- torns stora betydelse betonats för den initiala implementeringen av de nya kursplanerna, kunskapskraven samt grunderna för bedöm- ning och betygssättning. Man har även betonat rektorns betydelse för att hålla ett fast grepp om det fortsatta arbetet, så att en insti- tutionalisering av nya förhållnings- och arbetssätt kan komma till stånd. I sammanhanget har pekats på det stora värde som Rektors- lyftet anses ha haft. har vissa menat att Rektorslyftet inte varit tillräckligt handlingsinriktat och att de rektorer som genom- gått lyftet inte fått en teoretisk bas som varit tillräckligt stark för att ändra sin praktik och pedagogiska ledarskap. Man menar också att den typ av satsning som staten genomfört för att stödja rekto- rerna med implementeringen av de nya styrdokumenten har varit för kortsiktig och behöver upprepas för att säkra att reformernas intentioner får fullt genomslag. Utöver de olika initiativ staten har tagit är rektorerna också be- roende av det stöd och de förutsättningar de får av sin skolhuvud- man. I det ligger bland annat att komplettera den statliga utbild- ningen och fortbildningen så att rektorerna ges förutsättningar att klara hela sitt uppdrag. Detta då rektorns uppdrag är sammansatt och omfattar mer än det som brukar avses med pedagogiskt ledar- skap. Berg27 har till exempel pekat på att just kombinationen av resultatansvar och verksamhetsansvar öppnar för en långtgående komplexitet i skolledarens uppdrag. Den statliga rektorsutbild- ningen och Rektorslyftet fokuserar centrala delar i det som är specifikt kopplat till själva rektorsuppdraget. Därutöver har rektorer som andra chefer behov av kompetensutveckling av mer generell art, till exempel avseende ekonomi, personal och organisation. Sammantaget bedömer vi att utbildningen och fortbildningen av rektorer, tillsammans med andra åtgärder, bör kunna bidra positivt till studieresultat och skolans måluppfyllelse. Skolhuvudmännens betydelse för rektorernas möjlighet att genomföra sitt uppdrag får dock inte underskattas. 27 , (2011), Skolledarskap och skolans frirum, . 7 Stöd till särskilda satsningar Ett särskilt inslag i åtgärdspaketet utgörs av stöd till särskilda satsningar för att förbättra skolans resultat och måluppfyllelse. Till denna kategori hör de särskilda stimulansbidragen för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna samt bidragen till stärkt undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik. Det har funnits likartade insatser kontinuerligt även . Omfatt- ningen av de nuvarande insatserna är dock betydande. Beroende på hur insatserna utformas kan de i mer eller mindre hög grad stödja implementeringen av de nya styrdokumenten. 7.1Beslutade och genomförda åtgärder De satsningar som är aktuella här bygger på att staten bidrar med finansiering av viss lokal skolutveckling. Vad bidragen får användas till varierar. Det kan dock handla om kompetensutveckling, hand- ledning av personal, personalförstärkning liksom materiella inves- teringar i läromedel och teknik. Utöver de omfattande satsningar som redovisas här görs även mer begränsade sattsningar inom andra områden. 7.1.1Satsningar på att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna Regeringen genomförde en läsa-skriva-räknasatsning om 1,3 mil- jarder kronor –2011. Satsningen förlängdes sedan och pågick . Statsbidraget kunde bland annat användas till personalför- stärkningar, kompetenshöjande insatser, införskaffande av lärome- del och stöd till arbetet med individuella utvecklingsplaner. Underlag från visar att satsningen har nått i stort sett samtliga kommuner –2012. har i snitt av de fristående skolorna fått del av satsningen. Av en extern utvärdering1 framgår att en absolut mer- part av satsningen har riktats till årskurserna 1–3. har haft regeringens uppdrag2 att genomföra satsningen. I uppdraget ingick även att anlita en extern aktör för utvärdering. Myndigheten har uppdragit åt två olika aktörer att utföra utvär- deringen. En första delrapport lämnades och en slutlig rapport lämnades . Av redovisning till regeringen3 framgår att externa utvärderarens slutsats att satsningens styrning och konstruktion lett till att statsbidrag kunde beviljas för i stort sett alla åtgärder huvudmännen ansökte om stöd för. Utvärderaren ifrågasatte om de insatser som genomförts var de mest effektiva för att öka måluppfyllelsen. Utvärderaren menade att staten borde ta ställning till om syftet var att att stärka redan pågående arbete eller om bidraget borde riktas mot vissa specifika stödinsatser. Med en starkare styrning kan enligt utvärderaren staten säkerställa att de insatser som huvudmännen beviljas bidrag för är effektiva. Utvär- deraren menade att det är önskvärt att staten riktar sin satsning så att till exempel små kommuner får ökat stöd att utnyttja medlen effektivt. bedömde i sin rapportering till regeringen att myn- digheten inte haft utrymme att begränsa användningen till annat än vad som angetts i förordningen. har slutredovisat regeringsuppdraget att utvärdera satsningen. Av redovisningen framgår att verket fördelat av tilldelade bidragsramar. Kommunala huvudmän har beviljats av vad de haft möjlighet att söka, en- skilda huvudmän . Störst andel av medlen har använts till personalförstärkningar (), läromedel () och kompetenshöjande insat- ser (). En mindre del har gått till kompetenshöjande in- satser om den individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdö- 1Pedagogiska institutionen vid () Läsa-, skriva-, räknasats- ningen. 2U2008/5625/S. 3Skolverket (dnr. 2009:571) Redovisning av uppdrag att utvärdera statsbidraget för basfärdig- heterna läsa, skriva och räkna. men () och övriga insatser (). Vanliga personal- förstärkningar är läs-, skriv- och matematikutvecklare, speciallärare och allmänna extra lärarresurser. Vanligt i läromedelskategorin är material för laborativ matematik och olika tekniska hjälpmedel för elever med läs- och skrivsvårigheter men även teknisk utrustning som interaktiva skrivtavlor och surfplattor. Av en utsänd enkät framgår att tre av fyra huvudmän bedömer att elever i årskurs 1–3 i stor utsträckning nått ökad måluppfyllelse i svenska. Hälften av huvudmännen bedömer att måluppfyllelsen ökat i matematik. För äldre elever, där åtgärderna i huvudsak inrik- tats mot elever i behov av särskilt stöd, är det färre som uppger ökad måluppfyllelse. Statsbidraget har även lett till förstärkning av redan pågående arbete. Sju av tio huvudmän uppger att statsbidra- get i stor utsträckning lett till förändringar i arbetet. Mer än hälften av huvudmännen uppger att personalförstärk- ningar, kompetenshöjande insatser och läromedelsinköp som be- kostats av statbidraget kommer att minska eller upphöra helt i och med att satsningen avslutas. Var tredje uppger dock att kompetens- höjande insatser och läromedelsinköp kommer att fortsätta i sam- ma omfattning. Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling fick Myndigheten för skolutveckling (MSU) i upp- drag4 att sammanföra uppdraget5 att inom myndigheten bygga upp ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveck- ling med uppdraget6 att genomföra en kompetensutvecklingssats- ning för lärare inom området språk-, läs- och skrivutveckling till ett samlat uppdrag. Kompetensutvecklingen genomfördes av MSU i form av en seminarieserie. överfördes det samlade uppdraget till . MSU publicerade en utvärdering7av den verksamhet som Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling hade bedrivit. Utvärderingen var genomförd av Ramböll på myndighe- tens uppdrag. Rambölls samlade bedömning var att de långsiktiga 4U2008/5235/S. 5U2005/9475/S. 6U2005/9476/S. 7Myndigheten för skolutveckling (2008) När kunskper ger resultat. Utvärdering av Natio- nellt centrum för språk-, läs,- och skrivutveckling. resultatmålen hade uppnåtts endast i viss utsträckning. Målsätt- ningen att skolorna ska bedriva ett systematiskt utvecklingsarbete hade uppnåtts i lägre utsträckning än målsättningen om att under- visningen i högre grad än tidigare ska utgå från elevernas indivi- duella behov. Enligt Ramböll gick det inte att mäta om verksamheten vid Nationellt centrum för språk-, läs- och skriv- utveckling bidrog till effektmålet om förbättrad språk-, läs- och skrivutveckling och ökad måluppfyllelse i skolan eller inte. Man menade att centrumet hade skapat en bra grogrund för att uppnå de långsiktiga resultaten men att viktiga bitar saknades. Den största bristen i verksamheten var enligt Ramböll att skolledare och kom- munala politiker och tjänstemän inte hade varit involverade i arbe- tet i tillräckligt hög grad. Ramböll bedömde att Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling i relativt hög utsträckning uppnått resultat i form av ökat intresse och kunskap, åtminstone bland målgruppen lärare. Centrumet hade haft ett tydligt värde som katalysator och drivmo- tor för arbete med språk-, läs- och skrivutveckling i kommuner som formulerat ett intresse för dessa frågor. Cen- trumets betydelse hade varit lägre i kommuner utan initial prio- ritering av frågan. Av redovisning till regeringen från 20108 framgår att Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling vid denna tipunkt hade främjat kontaker mellan forskning och skolan genom att handledare från universitet och högskolor deltagit i seminerie- serierna samt via hemsida och nyhetsbrev. bedömde att seminarieserien hade varit ett uppskattat arbetssätt och gett många positiva resultat. Dels tillgodosåg den deltagares önskan om kun- skap inom området, dels möjliggjorde den för deltagarna att ge- nomföra projektarbete utifrån den egna kommunens prioriete- ringar. hade också givits möjlighet att nå många kom- muner med information. 8 (dnr. 2009:154) Redovisning av uppdrag om Nationellt centrum för språk-, läs-, och skrivutveckling (NCSM och NCSS). 7.1.2Satsningar på undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik I budgetpropositionen för 20079 fastslog regeringen att goda kun- skaper i matematik och naturvetenskap anses särskilt viktiga för den ekonomiska tillväxten. Mot bakgrund av att de försämrade re- sultaten från internationella undersökningarna 2003 och TIMSS 2003 i matematik och naturvetenskap (se vidare kapitel 2) aviserade regeringen att fortbildning i matematik och naturveten- skap skulle vara en prioriterad del av kommande satsningar på lärarfortbildningen, dvs. den fortbildning med inriktning på ämnes- kunskaper som senare skedde inom ramen för Lärarlyftet I och som redovisas i kapitel 5. Utöver satsningar på lärarfortbildning har både tidigare och nu- varande regeringar satsat på att stödja olika typer av utvecklings- insatser avseende matematik, naturvetenskap och teknik. Den då- varande Myndigheten för skolutveckling (MSU) gavs exempelvis 2006 i uppdrag10 att i samverkan med utbildning (NCM) bland annat utbilda matematikutvecklare som skulle fungera som lokala stödpersoner i utvecklingsarbetet. MSU fick i uppdrag11 att initiera och genomföra utvecklings- insatser inom det naturvetenskapliga området. samarbetar NCM och kring detta. I budgetpropositionen för 200912 presenterade regeringen en särskild MNT-satsning (matematik, natur och teknik) för perioden –2011. Totalt omfattade MNT-satsningen –2011. I satsningen ingick flera delar. En stor del fördelades som stimulansbidrag till kommunala och fristående sko- lor för att utveckla undervisningen i matematik13. hade också i uppdrag14 att bland annat analysera hur undervisningen i naturvetenskap och teknik i tidiga år kan bli bättre. NMC medverkade genom olika stödinsatser. MNT-satsningen har sedan förlängts i omgångar, senast med fram till 201515. 2006/07:1 Budgetproposition . 10U2006/564/G. 11U2005/8130/S. 2008/09:1 Budgetproposition . 13Förordningen (2009:313) om statsbidrag för utveckling av matematikundervisningen. 14U2009/914/G. 2011/12:1 Budgetproposition . Regeringen har också gett i uppdrag16 att genomföra det så kallade Matematiklyftet, dvs. att från höstter- minen 2012 svara för fortbildning av mate- matiklärare i matematikdidaktik och för att ge dem professionellt stöd genom matematikhandledare. ska också utbilda matematikhandledare och rektorer samt utveckla en särskild webb- plattform för fortbildningen. På denna ska finnas relevant stödma- terial i form av bland annat olika matematikdidaktiska fortbild- ningsmoduler. Innehållet i stödmaterialet ska utgå från läroplaner- na samt kurs- och ämnesplanerna i matematik för de berörda skol- formerna och beakta aktuell och relevant forskning samt analyser av de svenska resultaten i de senaste internationella undersöknin- garna. ska vid fullgörandet av uppdraget samverka med NCM. På motsvarande sätt har regeringen uppdragit17 åt att –2016 planera och genomföra sys- tematiska utvecklingsinsatser inom ämnesområdena naturveten- skap och teknik (NT) i skolväsendet. Uppdraget omfattar både och gymnasieskolan. Utvecklingsområdena kan avse kompetensutveckling och ämnesdidaktisk fortbildning som även innehåller kollegialt lärande för lärare, att stödja uppbyggnaden av nätverk för lokala ämnesutvecklare, utveckling av webbaserat undervisningsstöd, liksom initiativ, projekt, konferenser etc. som genomförs av andra aktörer. ska vidare sammankalla en referensgrupp för NT i skolväsendet med representanter för bland annat universitet och högskolor, myndigheter, intresseorganisati- oner och näringsliv. Från och med avser regeringen dessutom att utöka undervisningstiden i matematik i med 120 tim- mar, en satsning som beräknas kosta (). Satsningarna på matematik består av flera olika typer av insaster med olika målgrupper och av olika karaktär, som dessutom ändrats . Detta gör dem svåröverblickbara. Inom ramen för Mate- matiksastningen som pågick –2011 kom cirka 4 000 ansökningar in till från 287 av landets 290 kom- muner och från 302 av landets cirka 600 fristående huvudmän i 16U2011/4343/S, U2011/7370/GV (delvis) och U2012/2103/GV. 17U2012/4111/GV och U2011/7370/S. Medel beviljades till 886 lokala utvecklingsprojekt i 244 kommuner och till 88 fristående huvudmän. Totalt deltog cirka 12 000 lärare och över 200 000 elever berördes av satsningen. Dess- utom deltog 2010 cirka 3 500 och 2012 cirka 2 000 matematiklärare i matematikbienaler. var satsningen på 411 matematik- utvecklare central.18 För satsningen på naturvetenskap och teknik saknas uppgifter för perioden –2010. Enligt genomfördes en kon- i samband med implementeringen av Lgr11 med cirka 2 500 deltagande lärare. har 410 F-3-lärare från 214 skolor deltagit i lärarfortbildning på 7,5 högskolepoäng samt 210 F–3- lärare från 161 skolor deltagit i lärarfortbildning (fortsättnings- kurs) på 7,5 högskolepoäng. av dessa kom från fri- stående skolor. lämnade en redovisning av uppdraget att genomföra utvecklingsinsatser i naturvetenskap och teknik. Verket konstaterar att man samarbetat med bland annat de nationella resurscentrumen i biologi, fysik, kemi och teknik (NRC) och Naturvetenskap och teknik för alla (NTA)samt att långsiktighet är av vikt för att kunna bygga upp stödstrukturer som har effekt. Man hänvisar till att forskning visar att fortbildning som består av enskilda insatser i det närmaste är verkningslösa vad gäller elevers måluppfyllelse men att större effekt kan uppnås genom långsiktiga satsningar som genomförs i den lokala i verksamheten. Myndigheten pekar också på vikten av att uppdragen är tillräckligt öppna för att kunna anpassas efter de behov och möjligheter som föreligger när uppdraget genomförs. Olika former av kollegialt lärande lyfts fram, som exempelvis learning studies. redovisade den del av uppdraget som avsåg matematik, dvs. det arbete som gått under namnet Matematiksatsningen 2009–2011. Dessutom hade myndig- heten haft i uppdrag att, i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM), stödja skolors utvecklingsarbete ge- nom att bland annat ta fram och tillhandahålla stöd- och intresse- 18 (2011) Redovisning av uppdrag om att genomföra utvecklingsinsaster i matematik, naturvetenskap och teknik. skapande material för lärares undervisning samt sprida information och erfarenheter från tidigare projekt. har låtit fyra externa aktörer utvärdera Matematik- satsningen. Generellt anses satsningen ha haft positiva effekter på undervisningens kvalitet i de kommuner och på de skolor som fått del av bidraget. I en av utvärderingarna görs bedömningen att det inte tydligt framgår av regeringsuppdraget om Matematiksatsnin- gen ska fokusera på att höja kvaliteten i matematikundervisningen på de skolor som får del av bidraget eller om den ska utveckla nya metoder som i sin tur kan spridas och höja kvaliteten i undervisnin- gen generellt. I många fall är det huvudmän eller skolor med hög måluppfyllelse som har skrivit ansökningar av god kvalitet och därigenom beviljats bidrag. Satsningen har därför inte gynnat lik- värdigheten enligt en av utvärderingarna. I utvärderingarna framkommer enligt följande fakto- rer som särskilt angelägna att betona när det gäller möjligheten att höja kvaliteten i matematikundervisningen: att tid ges för lärare att diskutera innehållsliga undervisningsfrågor, att tydliga syften och mål med undervisningen formuleras, att fokus på det matematiska innehållet inte förloras i samband med en specifik undervisnings- metod samt att stödet som ges från statligt, regionalt och lokalt håll håller hög kvalitet. Ur skolutvecklingssynpunkt lyfts enligt följande åt- gärder och förutsättningar fram tydligast: delaktighet och föran- kring av insatserna i hela verksamheten, tydligt stöd från både huvudman och rektor, forskning och beprövad erfarenhet som utgångspunkt för insatserna samt en väl genomarbetad nulägesbe- skrivning. Insatserna måste planeras utifrån långsiktighet och håll- barhet, de får inte vara alltför beroende av tillfälligt ekonomiskt stöd och de måste dessutom följas upp regelbundet för att under- lätta en formativ styrning av utvecklingsprocesserna. Mot bakgrund av det genomförda arbetet och resultaten av utvärderingarna föreslår i rapporten att framtida utveck- lingsinsatser på matematikområdet ska fokusera på att höja lärarnas kompetens, såväl ämnesteoretiskt som didaktiskt. Att lärare ges förutsättningar att bedriva undervisning av hög kvalitet är av störs- ta vikt och föreslår därför att även rektorer erbjuds stöd för att förstärka sitt pedagogiska ledarskap kring ämnesutveckling. Matematiklyftet är än så länge för nytt för att ha hunnit utvär- deras. 7.2Vad säger forskning och utvärdering? Utredningen har inte funnit några forskningsstudier som direkt belyser effekter av insatser som motsvarar nationella stödåtgärder av det slag som läsa-skriva-räkna-satsningen respektive satsning- arna på matematik, naturvetenskap och teknik utgör. Det innebär inte att sådana stödinsatser saknar betydelse. Tvärtom har olika implementeringsstudier visat att bland annat personalens kompe- tens är en viktig förutsättning för med vilken kvalitet som reformer genomförs.19 Insatsernas påverkan på undervisningen Forskare har till utredningen understrukit att man måste gå mycket nära kärnan i lärarnas professionella verksamhet, dvs. under- visningen, för att få till stånd en förändrad praktik. Den kompe- tensutveckling som erbjuds måste ges i former som gör att de yrkesverksamma upplever att de har förstärkts i sin professionali- tet. Forskarna menar att kompetensutveckling traditionellt har inneburit att man klivit ur vardagen. De menar dock att insatserna måste ske i vardagen för att få betydelse i klassrummet. En forskare uttryckte det till och med som att kompetensutveckling måste upplevas. Dessa uppfattningar stöds av de resultat som och fick när de studerade vad som krävs för att kompetensutveckling av lärare ska få genomslag i lärarnas klass- rumspraktik. De fann att av lärarna överförde en ny kompetens som de fått som ett resultat av teoretiska studier till sin undervisning. När den teoretiska genomgången kombine- rades med en demonstration av det teoretiska innehållet ökade gra- den av överföring. Med en kombination av teori, demonstration samt övning och återkoppling under utbildningen ökade överfö- ringsgraden till . Först när allt detta följdes upp med coaching som genomfördes på den egna arbetsplatsen steg överfö- ringsgraden till . 19Se t.ex. , bilaga 2. 20Joyce, B., and B. Showers (2002). Student achievement through staff development (3rd ed.). , VA: . Forskare inom matematikområdet påpekar att strategin att öka lärarnas kompetens och att koppla undervisningen bättre till målen har försökts över hela världen . Det säger, menar de, något om hur komplext det är. Forskarna menar att det är högst osäkert vilka effekter som de tidigare matematiksatsningarna får. De har varit alltför löst kopplade till de faktiska problemen i under- visningen och till målen i kursplanerna. Den senaste satsningen Matematiklyftet bedöms ha en bättre potential. Den är närmare kopplad till de nya kursplanerna, bygger på ett kollegialt lärande, och tycks vara bättre anpassad till rektorernas egna utvecklings- strategier. Riktad kompetensutveckling, dvs. sådan kompetensutveckling som har fokus på problem som lärarna ställs inför i undervisnings- situationen, har enligt flera forskare större potential att ge effekt än mer generellt utformad fortbildning.