sou · H1B362 · 2013-09-12 00:00:00 — Rätt höga krav bör ställas upp för att kontrollmaterial ska anses vara normalt tillgängligt. I princip bör man till en början kräva att materialet tas fram för deklarationskontrollen. Vidare bör mate- rialet vara generellt i den meningen att det omfattar alla eller så gott som alla skattskyldiga i landet eller i ett visst län som haft intäkt, kost- nad etc. av det slag som kontrollmaterialet avser att ge upplysning om. Slutligen bör man kräva att det genom administrativa rutiner är sörjt för att de som granskar deklarationerna regelmässigt får tillgång till materialet. I regel bör det vara fråga om sådant material som mer eller mindre automatiskt överlämnas till taxeringsnämnd, t.ex. genom att det insorteras i deklarationerna. Något krav på att materialet ska ha varit direkt tillgängligt finns dock inte. Även sådant kontrollmaterial i form av t.ex. ADB-register som finns hos skattemyndigheterna bör beaktas under förutsättning att det vid taxeringen rutinmässigt sker en kontroll av deklarationsuppgifterna mot detta. Även i detta fall måste dock självfallet kravet på att det ska vara fråga om ett generellt kontrollmaterial i angiven bemärkelse vara uppfyllt. Det anförda innebär att material som hämtats in genom särskilda förfrågningar, ut- redningar eller kontrollaktioner inte omfattas av bestämmelsen. I specialmotiveringen till paragrafen anges bl.a. följande. Den oriktiga uppgiften ska klart framgå av materialet. Det räcker inte att man på grund av kontrollmaterialet kan misstänka att den läm- nade uppgiften är felaktig. Däremot krävs inte att felets omfattning direkt framgår av materialet.5 I samband med införandet av den förenklade självdeklarationen infördes en bestämmelse som innebar att skattetillägg inte skulle tas ut om en oriktig uppgift i fråga om tjänst eller kapital 1976/77:92 s. 25 f. 1977/78:136 s. 151 f. 1977/78:136 s. 197. kunde rättas med ledning av kontrolluppgift som varit tillgänglig för taxeringsnämnden före taxeringsperiodens utgång.6 års taxering slopades den exemplifierande uppräkningen i bestämmelsen eftersom vad som var normalt till- gängligt kontrollmaterial ansågs vara föränderligt över tiden och en exemplifiering lätt blev föråldrad.7 Reglerna mjukades också upp i det avseendet att en oriktig uppgift som upptäckts eller hade kunnat upptäckas vid en avstämning mot ett register som skattemyndig- heten hade tillgång till skulle medföra att en lägre procentsats tillämpades oavsett om någon rutinmässig kontroll mot uppgift- erna i registret gjordes. Även kontrollmaterial som inte tog sikte på den enskilde deklaranten utan var av mer allmän karaktär kom att omfattas av bestämmelsen. För att det skulle vara fråga om sådant kontrollmaterial som medförde en lägre uttagsnivå skulle dels materialet innehålla uppgifter som kunde användas vid kontroll av ett större antal skattskyldiga som haft viss tillgång, intäkt, etc., dels granskarna generellt sett haft tillgång till materialet.8 I förarbetena till förändringar av skattetilläggsreglerna, som tillämpades års taxering, angavs att ingen ändring av innebörden i uttrycket kontrollmaterial var avsedd. Med kon- trollmaterial skulle alltjämt avses material som normalt var till- gängligt vid taxeringen (jfr prop. 1991/92:43 s. 65). Även kontroll- material som fanns tillgängligt i beskattnings- databas och som rutinmässigt användes vid deklarationsgransk- ningen skulle omfattas av bestämmelsen.9 Bestämmelsen mjukades dock upp genom att uttagsprocenten för skattetillägg sänktes från av underlaget och genom att skattetillägg inte alls skulle tas ut om den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av sådan kontrolluppgift, som skulle lämnas utan föreläggande enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter och som varit tillgänglig för skattemyndig- heten före utgången av november taxeringsåret.10 För att skattetillägg inte skulle tas ut krävdes att den oriktiga uppgiften skulle kunna rättas med ledning av kontrolluppgiften. I detta låg att kontrolluppgiften förutsattes innehålla tillräckligt med information för att skattemyndigheten med ledning av kontroll- uppgiften skulle kunna fatta ett beslut. Krävdes en utredning skulle 1984/85:180 s. 115. 1991/92:43 s. 66. 1991/92:43 s. 65. 2002/03:106 s. 123. 2002/03:106 s. 120. skattetillägget i stället tas ut eftersom rättelse i ett sådant fall fick anses ha skett med stöd av tillgängligt kontroll- material.11 Av förarbetena framgår inte vad som avses med utredning, och det framgår inte klart hur gränsdragningen ska göras i det enskilda fallet. Någon vägledande praxis finns inte heller. har gjort bedömningen att utredning i detta sammanhang bör utgöras av en sådan utredning som avses i 3 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324), s.k. stor utredning (nuvarande 40 kap. 1 § skatteför- farandelagen [2011:1244], SFL). Enligt nämnda lagrum är Skatte- verket skyldigt att se till att ärendena blir tillräckligt utredda. I dessa situationer ska skattetillägg tas ut med en lägre procentsats. Om utredning däremot är mer av servicekaraktär, som exempelvis är fallet när kan kombinera en för- frågan med ett övervägande till beslut, är den mer att se som ett utflöde av kommunikationsskyldigheten i 3 kap. 2 § taxeringslagen, en s.k. liten utredning, (nuvarande 40 kap. 2 och 3 §§ SFL) och undantaget från skattetillägg är då, enligt uppfatt- ning, tillämpligt.12 En bestämmelse om normalt tillgängligt kontrollmaterial av- seende uppbördsdeklarationer trädde i kraft eftersom det ansågs motiverat att en lägre procentsats skulle tillämpas vid s.k. kontrolluppgiftsavstämning, dvs. den årsvisa maskinella avstämningen mellan kontrolluppgifter och uppbördsdeklara- tioner.13 Genom införandet av skattebetalningslagen (1997:483) kom hela skattebetalningsområdet att omfattas av bestämmelserna om normalt tillgängligt kontrollmaterial. Enligt 49 kap. 10 § 1 SFL får skattetillägg inte tas ut om den oriktiga uppgiften kan rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit till- gängligt för verket från utgången av beskattningsåret. Av 49 kap. 12 § SFL framgår att om den oriktiga uppgiften inte kan rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är till- gängligt för och som har varit tillgängligt för verket 2002/03:106 s. 238. 12Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 88. 1991/92:43 s. 66. från utgången av beskattningsåret, men det ändå av sådant material framgår att uppgiften är oriktig, är skattetillägget på slutlig skatt och skattetillägget på annan skatt fem procent.14 Uttrycket normalt tillgängligt kontrollmaterial har samma innebörd i 49 kap. 10 och 12 §§ SFL.15 Av förarbetena framgår att avgörande för vilken bestämmelse – låg procentsats eller undantag – som ska tillämpas är om kontroll- materialet innehåller tillräcklig information för att den oriktiga uppgiften ska kunna rättas.16 Av 49 kap. 15 § SFL följer vidare att skattetillägg inte ska tas ut vid skönsbeskattning till den del skatten bestämts enligt kontroll- material som är normalt tillgängligt för och som varit tillgängligt för verket från utgången av beskattnings- året. För att skattetillägg inte ska tas ut krävs att kontrollmaterialet kan läggas till grund för ett beslut utan utredning.17 10.3.1Normalt tillgängligt kontrollmaterial i skatteförfarandelagen Genom införandet av skatteförfarandelagen utvidgades tillämpnings- området avseende situationer då skattetillägg inte får tas ut till att gälla då en oriktig uppgift kan rättas med ledning av normalt till- gängligt kontrollmaterial, som har varit tillgängligt för från utgången av beskattningsåret. omfattade undantaget från skattetillägg endast kontrolluppgifter som skulle lämnas utan föreläggande (s.k. obligatoriska kontrolluppgifter). Begränsningen till obligatoriska kontrolluppgifter innebar enligt regeringens mening att skattetillägg togs ut i situationer då det inte var motiverat. Som exempel nämndes att skattetillägg togs ut av en uppgiftsskyldig som redovisade avyttring av fastighet, men missade att ta upp ett uppskovsbelopp som avsåg fastigheten till beskatt- ning. registrerar erhållna uppskovsbelopp i beskatt- ningsdatabasen i syfte att kontrollera framtida deklarationer. Upp- giften om uppskovsbeloppet är normalt tillgängligt kontrollmaterial och skattetillägget beräknas därför enligt den lägre procentsatsen, . På den specifikation som följer med den förtryckta 14Bestämmelserna i 5 kap. 4 § taxeringslagen tillämpas fortfarande och tidigare års taxeringar enligt övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen (p. 2010/11:165 s. 945 f. 2010/11:165 s. 947. 2010/11:165 s. 949. deklarationen finns uppgift om uppskovsbeloppet. Risken för att inte skulle upptäcka att beloppet inte tagits upp till beskattning är minimal. Det är också möjligt att direkt med ledning av kontrollmaterialet rätta felet.18 Av förarbetena framgår beträffande avgränsningen av undan- taget bl.a. följande. Det ställs förhållandevis höga krav för att kon- trollmaterial ska anses vara normalt tillgängligt. Det innebär, tillsammans med kravet på att materialet ska innehålla tillräcklig information för att den oriktiga uppgiften ska kunna rättas utan utredning, en tillräcklig avgränsning av undantaget. I de fall kon- trollmaterialet är normalt tillgängligt och dessutom innehåller till- räckliga uppgifter för att ett riktigt beslut ska kunna fattas bör risken för skatteundandragande vara så begränsad att skattetillägg inte bör tas ut. Undantaget från skattetillägg bör däremot inte utvidgas till att också omfatta situationer då den oriktiga uppgiften framgår av normalt tillgängligt kontrollmaterial, men inte kan rättas med ledning av detta. I en sådan situation behövs det upp- gifter från den deklarationsskyldige. Det handlar alltså om den grundläggande skyldigheten att lämna de uppgifter som behövs för en riktig beskattning. Denna skyldighet bör vara sanktionerad med skattetillägg. I annat fall blir det helt riskfritt för den deklarations- skyldige att förhålla sig passiv. En förskjutning skulle därmed ske från den deklarationsskyldiges ansvar att lämna tillräckliga upp- gifter till en allt större utredningsskyldighet för . En sådan utveckling innebär risker för felaktiga skattebeslut som administration ökar. De lägre procentsatserna för skattetillägg, , bör därför även i fortsätt- ningen gälla för oriktiga uppgifter som framgår av, men inte kan rättas med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial.19 10.3.2Skatteverkets tillämpning av normalt tillgängligt kontrollmaterial i förhållande till inkomstdeklarationen Av handledning Särskilda avgifter enligt taxerings- lagen framgår i vilka situationer anser att det är fråga om normalt tillgängligt kontrollmaterial när det gäller inkomst- deklarationen. 2010/11:165 s. 480. 2010/11:165 s. 481 f. konstaterade i RÅ 2004 ref. 107 att föregående års självdeklaration (numera inkomstdeklaration) får anses utgöra normalt tillgängligt kontrollmaterial och detta trots att den inte längre rutinmässigt tas fram vid beskattningen. Ännu äldre deklarationer utgör enligt uppfattning inte nor- malt tillgängligt kontrollmaterial. Enligt uppfattning bör termen deklaration endast innefatta uppgifter som lämnas av den som ska beskattas till led- ning för beskattningen och endast följande handlingar bör omfattas av termen. Alla handlingar som bifogas huvudblanketten i samband med deklarationsinlämnandet. Alla uppgifter som lämnas frivilligt efter det att deklarationen har lämnats, dvs. innan har startat en utredning. Handlingar som lämnas senare om de kan ses som en komplet- tering till deklarationen, t.ex. bilagor rörande näringsverksamhet eller kapitalvinster/förluster. Det spelar ingen roll om bilagan lämnas efter förfrågan. Svar på frågor angående t.ex. ett avdrag i deklarationen eller en inkomst som inte deklarerats, som kommer in efter att Skatte- verket har initierat en utredning, utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial endast i den utsträckning som en uppgift i svaret registreras i beskattningsdatabasen. I begreppet föregående års deklaration ingår inte, enligt Skatte- verkets uppfattning; Interna tjänsteanteckningar (se RÅ 1989 ref. 30). Uppgifter som själv hämtar in. anser att de årsredovisningar som inhämtas via Bolags- verkets hemsida och tjänsten Årsredovisningar inte utgör nor- malt tillgängligt kontrollmaterial. 20Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 121 och 125. 21Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 121 f. inte överlämnats av tredje man till på grund av regler i författning. har genom civilrättsliga avtal mot ersätt- ning fått tillgång till årsredovisningarna. Har däremot en årsredo- visning lämnats in tillsammans med deklarationen får årsredovis- ningen anses utgöra en del av det årets deklaration och är då även normalt tillgängligt kontrollmaterial som en del av föregående års deklaration . Uppgifter i beskattningsdatabasen som rutinmässigt används vid deklarationsgranskningen utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial. Registreringar av olika slag såsom uppgifter i vägtrafikregistret som tillförts beskattningsdatabasen. Ett annat exempel är redo- visningssätt i mervärdesskattesregistret. Även om en uppgift i beskattningsdatabasen inte används rutinmässigt vid deklarationsgranskningen kan uppgiften ändå betraktas som normalt tillgängligt kontrollmaterial. Så bör vara fallet om det t.ex. på grund av en uppgift i deklarationen finns en naturlig anledning att göra en avstämning mot en uppgift i beskattningsdatabasen. Kravet för att det ska anses ha uppkom- mit en sådan anledning ska ställas förhållandevis lågt. I beskattningsdatabasen finns siffermässiga uppgifter om beslut som meddelat rörande tidigare års beskattning. Även dessa beslut får anses som normalt tillgängligt kontroll- material under förutsättning att det rör föregående års beskatt- ning (RÅ 2004 ref. 106). Uppgifter som har lagrats i syfte att kontrollera uppgifter i framtida deklarationer och detta oavsett om uppgifterna kommer från äldre deklarationer (t.ex. uppskovsavdrag vid avyttring av fastighet, uppskov med beskattningen vid aktiebyten och upp- gifter om skogsavdrag). 22 handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 123. Kontrolluppgifter som ska lämnas utan föreläggande enligt skatteförfarandelagen utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial. Annat normalt tillgängligt kontrollmaterial24 Uppgifter om betalning m.m. från utlandet som inte lämnas med stöd av skatteförfarandelagen utan på grund av avtal mellan länder, utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial. Underrättelse om lagfart utgör normalt tillgängligt kontroll- material (RÅ 2002 ref. 75). Marknadsnoteringar avseende värdepapper utgör normalt tillgäng- ligt kontrollmaterial (RÅ 2004 ref. 75). I vissa fall ska andra än arbetsgivare, banker m.fl. enligt lag eller annan författning lämna uppgifter till . I sådana fall är syftet med uppgifterna normalt att de ska utgöra underlag för kontroll. Även dessa uppgifter utgör enligt upp- fattning normalt tillgängligt kontrollmaterial, oavsett om de har lagts in i beskattningsdatabasen eller inte. Ett exempel är s.k. orena revisionsberättelser som inte sällan innehåller uppgifter om förbjudna lån och som enligt 9 kap. 37 § aktiebolagslagen (2005:551) ska sändas till . allmänna råd och meddelanden och även skrivelser kan innehålla uppgift om t.ex. avyttringspris och anskaffnings- utgift med anledning av utbyte av aktier, teckningsoptioner och konvertibler, fördelning av anskaffningsutgift med anledning av inlösen av aktier mot kontantlikvid m.m. De delägaruppgifter som handelsbolag enligt 33 kap. 6 § SFL ska lämna till ledning för delägarnas beskattning är normalt tillgängligt kontrollmaterial vid rättelse av oriktig uppgift från delägaren i detta hänseende. De övriga uppgifter om intäkter, kostnader, tillgångar och skulder etc. som handelsbolaget också ska redovisa enligt samma paragraf anses ingå i respektive del- ägares eget deklarationsmaterial. 23Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 124. 24Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 125 f. Ett meddelande från ett skattekontor till ett annat utgör under vissa förutsättningar normalt tillgängligt kontrollmaterial hos det mottagande skattekontoret. Om meddelandet avser upp- gifter som framkommit vid t.ex. en kontrollaktion eller revision så anses inte meddelandet utgöra normalt tillgängligt kontroll- material. 10.3.3Skatteverkets tillämpning av normalt tillgängligt kontrollmaterial i förhållande till skattedeklarationen Normalt tillgängligt kontrollmaterial fyller en funktion främst i förhållande till inkomstdeklarationen. Sådana uppgifter ska dock även beaktas vid uttag av skattetillägg på grund av oriktiga upp- gifter i en skattedeklaration. Föregående års inkomstdeklaration är i vissa avseenden ett viktigt kontrollmaterial vid inkomstbeskatt- ningen eftersom uppgifter i en deklaration i olika avseen- den har koppling till uppgiftslämnandet i kommande års inkomst- deklaration. Någon sådan koppling finns dock inte mellan olika redovisningsperioder i skattedeklarationer. anser att en skattedeklaration för en redovisningsperiod inte utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial för den efterföljande perioden och enligt verkets mening är det också svårt att hitta en situation där en uppgift i föregående skattedeklaration innebär att en oriktig upp- gift i en senare skattedeklaration kan rättas. Frågan om en skattedeklaration för föregående period kan anses utgöra normalt tillgängligt kontrollmaterial har varit föremål för domstolsprövning25 och i de fallen har frågan gällt s.k. kopierarfall. Med detta avses att redovisningen av mervärdesskatt i skattedekla- ration visar sig vara identisk med redovisningen av mervärdesskatt i skattedeklarationen för föregående period. Kammarrätten fann därvid att föregående periods skattedeklaration utgjorde normalt tillgängligt kontrollmaterial, men den fann att den orik- tiga uppgiften inte kunnat rättas med ledning av detta kontroll- material eftersom det inte kunde bortses från att det kan före- komma fall där den granskade deklarationen skulle kunna vara riktig eller där det varit deklarationen för den närmast föregående redovisningsperioden som varit oriktig. Domstolen satte dock ned skattetillägget genom att befrielse medgavs delvis. 25 Kammarrätten i , mål nr 4397-05, mål nr 5797-05 och mål nr 2583-06 och 5745-06. delar bedömningen att det i dessa fall finns förutsättningar för att medge delvis befrielse från skattetillägget.26 En inkomstdeklaration ingiven året efter beskattningsåret utgör, enligt mening, inte normalt tillgängligt kontroll- material i förhållande till skattedeklarationen. Syftet med inkomst- deklarationen är inte att den ska utgöra kontrollmaterial visavi redan ingivna skattedeklarationer och det finns inte heller någon naturlig koppling mellan en inkomstdeklaration och en skatte- deklaration på det sätt som är fallet mellan en inkomstdeklaration och föregående års inkomstdeklaration. Dessutom torde det inte vara möjligt att med utgångspunkt i en inkomstdeklaration kunna påvisa i vilken skattedeklaration som det föreligger en oriktig uppgift.27 Däremot utgör uppgifterna via VIES (VAT Information Ex- change System; en skattskyldig inom EU, som t.ex. omsätter varor till annat EU-land, ska i en periodisk sammanställning ange bl.a. VAT-nummer för respektive köpare) normalt tillgängligt kontroll- material.28 En betydande del av kontrollen av uppgifterna om arbetsgivar- avgifter och avdragen skatt som lämnas i skattedeklarationer sker på årsbasis efter beskattningsårets utgång, framförallt genom en maskinell avstämning mellan kontrolluppgifter och korrespon- derande skattedeklarationer. Sådan avstämning sker regelmässigt . Uppmärksammas vid denna s.k. KU-avstämning en diskre- pans mellan redovisningen i de aktuella skattedeklarationerna och den totala lönesumman eller avdragen skatt i ingivna kontroll- uppgifter, kan en därefter vidtagen utredning ge till resultat att kontrolluppgifterna visar sig vara riktiga men att en underredovis- ning skett i skattedeklarationerna.29 1991/92:43 (s. 66) kan utläsas att kontrolluppgifterna ska anses utgöra normalt tillgängligt kontrollmaterial visavi ingivna skattedeklarationer. 26Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt skattebetalningslagen, 2011 s. 94. 27Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt skattebetalningslagen, 2011 s. 95. 28Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt skattebetalningslagen, 2011 s. 98. 29Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt skattebetalningslagen, 2011 s. 99. 10.3.4Rättelse med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial Syftet med reglerna om normalt tillgängligt kontrollmaterial är att det ska finnas en möjlighet till undantag från eller nedsättning av skattetillägg när risken för skatteundandragande är begränsad. Bestämmelsen i 49 kap. 10 § 1 SFL säger att om en oriktig uppgift kan rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är till- gängligt får skattetillägg inte tas ut. Kan uppgiften inte rättas men det framgår att uppgiften är oriktig ska skattetillägg tas ut med en lägre procentsats (49 kap. 12 § SFL). Av propositionen till skatteförfarandelagen framgår att i de fall kontrollmaterialet är normalt tillgängligt och dessutom innehåller tillräckliga uppgifter för att ett riktigt beslut ska kunna fattas bör risken för skatteundandragande vara så begränsad att skattetillägg inte bör tas ut. Undantaget från skattetillägg bör däremot inte utvidgas till att också omfatta situationer då den oriktiga uppgiften framgår av normalt tillgängligt kontrollmaterial, men inte kan rättas med ledning av detta.30 Vid bedömningen av vilken av bestämmelserna som ska tillämpas använder begreppen liten utredning och stor utred- ning (se avsnitt 10.2). anser att det är fråga om en liten utredning, och att skattetillägg inte ska tas ut, när verket kan kombinera en förfrågan med ett övervägande. Även om en liten utredning till slut visar sig bli omfattande anser att skattetillägg inte ska tas ut eftersom utredningen är av sådan natur att det inte anses skäligt att ta ut skattetillägg.31 En stor utredning får till följd att skattetillägg ska tas ut med en lägre procentsats. En förutsättning för att den lägre procentsatsen ska kunna tillämpas är att det framgår av kontrollmaterialet att en uppgift är oriktig. Det räcker inte att man på grund av kontrollmaterialet kan misstänka att den lämnade uppgiften är felaktig. Däremot krävs inte att felets omfattning direkt framgår av materialet.32 konstaterade i RÅ 2001 ref. 32 att det inte enbart av en kontrolluppgift om försäljning av värdepapper gick att avgöra om försäljningen lett till vinst, eftersom uppgift om anskaff- ningsvärde saknades. ansåg dock att denna omständighet inte var avgörande i en situation där den skatt- 2010/11:165 s. 481. 31Skatteverkets handledning Särskilda avgifter enligt taxeringslagen, 2009 s. 88 f. 1977/78:136 s. 197. skyldige över huvud taget inte redovisat försäljningen. Avgifts- beräkningen skulle därför ske enligt den lägre procentsatsen. I RÅ 2002 ref. 75 hade en deklarationsskyldig underlåtit att redovisa en fastighetsförsäljning, som dock framgått av en underrättelse till enligt fastighetsdatakungörelsen (1974:1058). fann att det förelåg betydande likheter med RÅ 2001 ref. 32. Risken för att felet inte skulle upptäckas ansågs lika obetydlig i båda fallen. Avgiftsberäkningen skulle därför också i detta fall ske efter den lägre procentsatsen. Exempel på praktisk tillämpning av bestämmelserna För marknadsnoterade aktier finns en schablonregel avseende omkostnadsbeloppet i 48 kap. 15 § inkomstskattelagen (1999:1229). Vid en oredovisad överlåtelse av sådana aktier kan beräkna skatten på överlåtelsen med hjälp av schablonregeln.