sou · H1B328d2 · 2013-05-03 00:00:00 — De slutliga premierna fastställs i förhållande till försäkringstiden och i förhållande till inbetalade . Det gäller oavsett om fartygen skadats eller inte. Slutpremien inkrävs en gång per halvår med en halv procent av försäkringsvärdet per tillfälle. Maximal slutpremie får uppgå till av fartygets försäkringsvärde. Vid försäkringstidens inträde inbetalar redarna försäkringspremier till krigsförsäkringsinstitutet som fastställs av institutets styrelse för varje enskild resa eller för en bestämd tidsram. Premierna regleras löpande av styrelsen under beaktande av inkomna ersättningskrav eller förväntningar om sådana. Rederier som omfattas av lagen är vid straffansvar skyldiga att efterkomma krigsförsäkringsinstitutets styrelses instruktioner och bestämmelser. Affärsministern beslutar när krigsförsäkringsinstitutet ska upphöra med sin verksamhet. Vid krigsförsäkringsinstitutets upphörande tillfaller ett eventuellt överskott rederierna enligt vissa principer. har en krigsförsäkringslag , The War and (War Risks) Act 1952.6 Genom lagen ges transportministern makt att för statens räkning försäkra och återförsäkra fartyg, luftfartyg och last mot krigsrisker och i vissa fall andra risker. Krigsrisker definieras i lagens mening som risker från någon av följande händelser: fientligheter, uppror, revolution, inbördeskrig, inbördesstrider som är en konsekvens av någon av de ovan nämnda tillstånden, eller avseende ett agerande (vare sig det skett före eller efter utbrottet av fientligheter, uppror, revolution eller inbördeskrig) för att slå ned en föreställd attack eller för att förhindra eller försvåra genomförandet av en sådan attack, inklusive sjöröveri.7Handelskommittén () får, med godkännande av ekonomi- och finansdepartement (The Treasury) lämna försäkring eller återförsäkring 6Lagen tillkom , men utvidgades till att även omfatta luftfartyg och luftburen frakt. 7Margo, , third ed. a)när som helst, om handelskommittén gör bedömningen att det inte finns några rimliga och ändamålsenliga möjligheter att försäkra brittiska fartyg eller luftfartyg mot krigsrisker, b)under pågående krig eller andra fientligheter som är inblandat i, vare sig fartygen eller luftfartygen är brittiska eller inte, c)när som helst, om handelskommittén gör bedömningen att det inte finns några rimliga och ändamålsenliga möjligheter att försäkra last på brittiska fartyg eller luftfartyg, d)under pågående krig eller andra fientligheter som är inblandat i, för försäkring av last på fartyg eller luftfartyg, e)under sådant krig som anges ovan försäkra befraktat gods när godset är i transit mellan befraktningsorten och destinationsorten. är förhindrad att försäkra fartyg eller luftfartyg mot andra risker än krigsrisker, om det inte står klart att det är nödvändigt för försvarsansträngningarna eller genomförandet av kriget eller fientligheterna som är inblandat i. Lagen ger också handelskommittén rätt att, med ekonomi- och godkännande, ingå återförsäkringsavtal för krigsrisker avseende fartyg, luftfartyg och last. Återförsäkringsavtal förutsätter att det finns ett underliggande försäkringsavtal. får dock inte ingå återförsäkringsavtal för fartyg eller luftfartyg som inte är brittiska, såvida inte behovet uppkommer under pågående krig eller fientligheter där är inblandat. Kopior av ingångna försäkringsavtal eller återförsäkringsavtal ska underställas parlamentet . Om parlamentet finner att avtalet ska annulleras, ska det förklaras ogiltigt, förutom sådana villkor som avser förfluten tid. Villkor som rör förnyelse av avtalen ska förklaras ogiltiga vare sig de avser förfluten tid eller inte. Lagen innehåller vidare detaljerade bestämmelser om förutsättningar för ersättning för gods som skadas eller förloras under transit före eller efter transporten med fartyget eller luftfartyget. Ett antal förutsättningar måste vara uppfyllda för att sådan ersättning ska kunna lämnas, bl.a. att handelskommittén har deklarerat att ersättning enligt lagen avseende befraktat gods kommer att lämnas, att godset inte var försäkrat, att den skadelidande visar att han gjort vad han kunnat för att undvika förseningar under transit och att den skadelidande stod risken för godset då skadan inträffade. Förlorat gods ersätts upp till försäkringsvärdet. Skadat gods ersätts olika beroende på om godset har levererats vid destinationsorten eller inte. Lagen reglerar vidare hur och till vem utbetalning av återförsäkring ska ske i händelse av försäkringsbolagets konkurs. Lagen anger att en fond ska inrättas under handelskommitténs kontroll, som ska kallas the and insurance (war risks) fund. Alla premieinbetalningar som inflyter ska betalas till fonden och alla utbetalningar ska göras ur fonden. Om pengarna i fonden tar slut ska medel som erhålls från Parlamentet eller statskassan täcka bristen. Om handelskommittén och ekonomi- och anser att det finns ett överskott i fonden i förhållande till vad som sannolikt kan komma att utbetalas från denna, ska överskottet återbetalas till statskassan. ska sammanställa en årlig redovisning som ska presenteras för parlamentet, såvida inte ekonomi- och beslutar att detta ska underlåtas för att det skulle vara olämpligt med hänsyn till försvarsansträngningarna eller ett effektivt bedrivande av krig eller andra fientligheter. Försäkringsgivare i lämnar inte full försäkringstäckning för krigsrisker. Mot tilläggspremier kan försäkringsgivare köpa skydd för en del av de risker som exkluderas i standardkontraktet genom the . Enligt en i gällande lagstiftning, the , får the Secretary of Transportation meddela luftfartsförsäkring för luftfartyg registrerade i eller utomlands för skador och förluster avseende vilka risker som helst som ett luftfartyg, personer och last ombord kan utsättas för om följande villkor är uppfyllda: 1.Presidenten har bestämt att fortgående lufttrafiktjänster, vare sig de utförs av inhemska eller utländska operatörer, är nödvändiga för att genomföra amerikansk utrikespolitik; 2.driften av luftfartyget är utländsk eller bedrivs mellan två eller flera platser som alla är belägna utanför och; 3.the Secretary of Transport (transportministern) har funnit att försäkring för den aktuella driften inte kan erhållas på rimliga villkor på den kommersiella marknaden. Efter började the att utställa tredjemansansvarsförsäkringar mot krigsrisk till luftfartyg i genom the . utökades det till att omfatta skador på luftfartyget (hull) och passageraransvar. I the US Transportation Safety of System Stabilization Act 2001 begränsas ansvaret för tredjemansskador från luftfartyg som orsakats av en terroristhandling till 100 miljoner US $. 6.6Statlig inblandning i ersättningssystem Ett antal länder har program för statlig inblandning i tillhandahållande av försäkringsskydd på den inhemska marknaden för skador som uppstår till följd av stora katastrofer. I många fall upprättar ett land ett program för statligt försäkringsskydd som ett svar på att landet har drabbats av allvarliga terrordåd eller naturkatastrofer. Det finns ett flertal olika lösningar men gemensamt för de länder som presenteras nedan är att de tillhandahåller försäkringsskydd på den inhemska marknaden mot skador orsakade av terrorism. Allmänt förekommande är att försäkringsskydd tillhandahålls mot skador på kommersiella fastigheter, övrig kommersiell egendom och verksamhet. I etablerades en ömsesidig försäkringsorganisation, the (Pool Re) för att behandla krav efter en våg av terroristattacker som drabbade . Pool Re har inrättats av försäkringsbranschen som är verksam på marknaden i i samarbete med den brittiska staten, i syfte att försäkringsbolagen ska kunna fortsätta att täcka förluster till följd av skador orsakade av terroristhandlingar mot kommersiella fastigheter och övriga kommersiella intressen i Storbritannien.8 De flesta betydande försäkringsgivarna av kommersiell egendomsförsäkring deltar i Pool Re, inklusive många utländska försäkringsföretag. Pool Re har överenskommelser med alla sina medlemsföretag om att ersätta dem för kostnaden för skadeanspråk som de infriar till följd av försäkringsskyddet de erbjuder, med avdrag för en viss förlust som försäkringsföretagen täcker själva. Försäkringsgivarna betalar en premie till Pool Re för detta försäkringsskydd. Förlustandelen som försäkringsföretagen måste täcka själva varierar mellan olika försäkringsgivare beroende på storleken på deras terrorismförsäkringsportfölj. Om förlusterna skulle komma att bli så stora att tillgångarna i Pool Re inte räcker till, träder den brittiska staten in som garant. Pool Re täcker risker för skador på kommersiella fastigheter, på kommersiell lös egendom samt för avbrott i affärsverksamhet, men inte terroristrisker för sjö- eller lufttransporter. Poolen har varit inblandad i tolv olika terroristincidenter sedan starten . Den senaste gången var när transportsystem bombades . har ett obligatoriskt försäkringssystem för skador till följd av terrorism, Consorcio de Compensación de Seguros. Det är ett statligt företag knutet till det spanska ekonomi- och konkurrensministeriet som försäkrar extraordinära risker. Konsortiet startade sin verksamhet efter inbördeskriget för att täcka krigsskador. Därefter har det utvidgats till att omfatta även andra skador än skador till följd av krig, som naturkatastrofer och terrorism. Terrorbombningarna 2004 i täcktes av det statliga försäkringssystemet, förutom skador på tåg och räls som var självförsäkrade av spanska staten. har ett system för återförsäkring av vissa risker som härrör från terrorism. antog en lag9 om terrorismförsäkring på skadeförsäkringsområdet. Syftet med lagen är att inrätta ett system för att ge försäkringsskydd för förluster till följd av skador på fastigheter, tåg, bilar och fartyg orsakade av terroristaktioner med nukleära, biologiska, kemiska eller radioaktiva medel (NBCR-terrorism). Enligt ordningen ska inhemska och utländska icke-livförsäkringsbolag som erbjuder försäkringsskydd i för nukleära, biologiska, kemiska eller radioaktiva terroristattacker vara ansvariga för anspråk upp till ett tröskelvärde. Den danska regeringen ställer därutöver en garanti för täckning av förluster över tröskelvärdet, som är satt till 5 miljarder danska kronor.10 Tröskelvärdet revideras och kan komma att ändras beroende på mängden terroristtäckning som är tillgänglig på den danska marknaden. För ersättningsanspråk på nivåer utöver statens ansvar på lämnas ingen ersättning. Lagen är konstruerad så att staten träder in vid en punkt då försäkringsindustrin skulle vidkännas så stora förluster att även stora företag skulle gå i konkurs, och bara till den del den internationella återförsäkringsmarknaden inte har tillräcklig försäkringskapacitet för att täcka typen av risker. Regleringen innehåller följande beståndsdelar: 1.En återförsäkring som är garanterad av staten, 2.ett terrorförsäkringsråd, tillsatt av ekonomi- och handelsministern. Rådet består av representanter för finansministeriet, handelsministeriet, Finanstillsynet och den juridiska enheten som sköter administrationen, se nedan p. 3.försäkringsföretagens (icke-livbolag) egen risk beräknad med hänsyn till internationella återförsäkringsmöjligheter och försäkringsföretagens allmänna kapitalposition, 469 om terrorforsikringsordning på skadeforsikringsområdet. 10Europeiska kommissionen, State aid N 637/2009-2009, Scheme 2009. 4.en årlig riskpremie som försäkringsföretagen ska betala för att bygga upp tillräckligt kapital för att kunna täcka skador upp till tröskelvärdet, 5.en juridisk enhet tillsatt av medlemsföretagen, som ska agera som företrädare för försäkringsbranschen som administrerar inbetalning av till den danska staten och skadeutbetalningar till medlemmarna, 6.ett juridiskt kriterium som innebär att ingen deltagare kan undgå deltagande i att återuppbygga kapitalet efter en större skada. De danska myndigheterna ansåg att det var ett allmänt intresse att det fanns försäkringstäckning för NBCR-risker på den danska marknaden. finns det danska försäkringsföretag som erbjuder denna typ av försäkring, men de danska myndigheterna ansåg att det fanns ett marknadsmisslyckande för dessa risker på den globala marknaden. Om försäkringsföretagen inte hade möjlighet att få tillräcklig återförsäkring ansågs det sannolikt att detta kunde leda till att erbjudandet om att försäkra den typen av risker skulle komma att dras tillbaka vilket en del försäkringsföretag redan gjort. antog lagen i syfte att hindra att försäkringsföretagen skulle upphöra med att lämna den typen av försäkringsskydd. Innan lagen antogs genomfördes en studie med ett antal tänkta scenarier. Det värsta scenariot var en mjältbrandsspridning över centrala . Totala skador beräknades uppgå till . Utifrån studierna som gjordes 2007 beräknades 11 företag som representerade av marknaden inte ha möjlighet att uppfylla lagens solvenskrav vid en kostnad på och ytterligare 3 företag med en marknadsandel på skulle gå i konkurs. Om en terroristattack skulle kosta 23 miljarder skulle 20 företag som representerade en marknadsandel på inte klara lagens solvenskrav och ytterligare 9 företag med en marknadsandel på skulle gå i konkurs. Detta påvisade att den danska försäkringsindustrin inte var i stånd att täcka en stor terrorskada. Därefter undersöktes möjligheten att köpa återförsäkring på den globala marknaden. Slutsatsen var att sådant skydd inte kan fås för egendom med ett totalt försäkringsvärde . Vidare var terrorism kopplad till NBCR uteslutet från täckning. Systemet täcker risker från NBCR som överstiger den egna risken som försäkringsindustrin med återförsäkring kan täcka. Den maximala statliga garantin på är baserad på de två största scenarierna och är en beräkning av vad försäkringsbolagen hade behövt betala om det hade varit möjligt att återförsäkra för riskerna på den kommersiella marknaden. Förluster som överstiger det första skiktet som täcks av försäkringsbranschen och de överskjutande 15 miljarderna kommer inte att täckas av staten. Statens ansvar träder inte in förrän branschen får bära allvarliga förluster till följd av en terroristattack, men utan att behöva bli insolventa som helhet, och först sedan den internationella återförsäkringsmarknaden för aktuella risker har uttömts. beräknade att den summa som branschen skulle bära var . Deltagande är frivilligt för både danska och utländska icke-liv- försäkringsbolag som inte tecknar NBCR-risker. Däremot är det obligatoriskt för dem som tecknar den typen av risker för fast egendom, tåg, bilar och fartyg och som har en auktorisation att bedriva försäkringsverksamhet i . De deltar automatiskt i systemet. Andra utländska företag som är registrerade i EES-länder och som försäkrar för den aktuella risktypen får ansluta sig utan restriktioner till systemet. Riskpremien sattes initialt till av det maximalt täckta beloppet om , eller . Avgiften för statsgarantin varierar med hänsyn till försäkringsbranschens egen riskbehållning. För varje miljard danska kronor som branschens egen risktröskel ökar, minskar premien . Som exempel kan nämnas att som startvärde är branschens egen riskbehållning och premien är på det ersatta värdet. Om branschens behållning ökar till 10 miljarder, minskar premien till . Om å andra sidan branschens egen behållning minskar till 1 miljard ökar premien till . med effekt på försäkringsskyddet på transportområdet Utredningen har i uppdrag att kartlägga de allvarliga krissituationer som inträffat och som har haft effekt på försäkringsskyddet på transportområdet samt hur dessa situationer har hanterats. Som framgår av kapitel 4, ser försäkringsmarknaden tämligen olika ut för luftfartsförsäkringar och sjöfartsförsäkringar. Denna skillnad visar sig också i hur de hanterar stora risker. Svensk transportnäring har inte, såvitt vi har kunnat utröna, kommit i allmän försäkringsnöd och det var flygbranschen som drabbades efter attentaten . Vi redogör för denna händelse i avsnitt 7.1. Som vi beskriver i 7.2, var World Trade Center-attacken inte första gången som flygplan blev kapade, men skadegörelsen i det fallet var betydligt mer omfattande än vad försäkringsbranschen hade räknat med att ett terrordåd skulle medföra. Det som var speciellt med effekten på försäkringsutbudet av var att det endast gick att få ett mycket begränsat försäkringsskydd mot terroristhandlingar oavsett vart i världen man skulle flyga. Det är relativt vanligt att försäkringar inte täcker transporter som går vissa resrutter eller att premierna blir kraftigt förhöjda. Ett exempel på detta som vi beskriver i avsnitt 7.3 är resrutter som går över områden som är utsatta för sjöröveri. Transporter är utsatta för många risker. De allra flesta klarar emellertid försäkringsbranschen av att hantera genom riskspridning. Försäkringsbranschen kan också allmänt hantera att försäkra mot händelser som kan leda till mycket stora kostnader. I avsnitt 7.4 ger vi några exempel. Det finns dock några undantag, kärnkraftshaveri är en, skador på transportmedel och laster under krig en annan. skedde en samordnad terroraktion som medförde att i raserades och delar av amerikanska försvarshögkvarteret i D.C. Attackerna genomfördes med flygplan som kapats på morgonen.1 Totalt kapades fyra amerikanska inrikesflygplan. När ett av planen flög rakt in i det nordligaste av de två tornen i på södra , trodde många att det var en olyckshändelse. Arton minuter senare, då ytterligare ett flygplan inför TV-kamerorna rammade World Trade Centers södra torn, stod det klart att det rörde sig om en terroraktion. När ett tredje plan slog rakt in i amerikanska försvarshögkvarteret väldiga femsidiga byggnadskomplex blev det än mer tydligt att aktionen var medvetet och synnerligen effektivt samordnad. Det fjärde planet tror man skulle träffa Vita huset eller , säte för amerikanska kongressen, men det störtade, efter vad man tror var slagsmål ombord mellan kapare och passagerare. Attacken ledde till att båda tornen i rasade samman och man befarade först att det totala antalet offer skulle uppgå till tiotusentals döda. En vanlig arbetsdag beräknades 50 000 människor uppehålla sig i . I försvarshögkvarteret , världens största kontorsbyggnad, har 25 000 människor sin dagliga arbetsplats. Eftersom attackerna skedde rätt hade dock inte alla personer hunnit till sin arbetsplats och den del av Pentagon som träffades var den dagen delvis tom eftersom lokalerna just renoverats. I lyckades närmare 25 000 människor ta sig nedför trapporna i och rädda sig innan byggnaderna kollapsade. Sammanlagt dödades 2 986 människor i de byggnader som träffades och helt eller delvis förstördes och i de flygplan som kapades. Det gör attackerna till det värsta terrordådet i historien. De allra flesta dog i . I de fyra passagerarplanen, tillhörande och , omkom sammanlagt 266 människor, passagerare (inkl. de nitton flygplanskaparna) och besättning. I Pentagon uppgick den totala dödssiffran till 125 personer. 1 Flygplanen kapades av nitton medlemmar av den islamistiska och användes därefter, fulltankade, som bemannade kryssningsmissiler. Förutom förlusten av liv gav attentaten upphov till mycket stora kostnader för den amerikanska staten, delstaten , flygbolag, försäkringsbolag, andra företag och enskilda. För försäkringsbranschen var händelsen närmast att likna vid en stor naturkatastrof vad beträffar omfattningen på skadeersättningar. Ersättning betalas ut från många olika försäkringar, t.ex. livförsäkringar, fastighetsförsäkringar, bilförsäkringar, hemförsäkringar m.m. ISO är ett amerikanskt företag som beräknar kostnader som uppstått för försäkringsbranschen vid stora naturkatastrofer (). Enligt deras senast beräkning uppgår försäkringsersättningarna till . Ersättningar till följd av luftfartsförsäkringar utgör endast en mindre del. Ersättningen för flygplanen uppgick till , medan ansvarsförsäkringarna täckte skador upp till 3,5 miljarder US dollar.2 Som beskrivs i kapitel 4, har flygbolag ett strikt ansvar för skador på passagerare. Det fanns dock ingen möjlighet för de amerikanska flygbolag vars flygplan hade kapats att täcka kostnaderna utöver de försäkrade beloppen. Den amerikanska staten inrättade därför en fond (Federal ) ur vilken offer och anhöriga till offer kan få ersättning.3 De som har fått ersättning från fonden har fått avskriva sig rätten att stämma flygbolaget eller någon annan potentiellt ansvarig. Genom denna åtgärd berodde ersättningen inte på flygbolagens betalningsförmåga och flygbolagen räddades undan konkurs. Det har dock också inneburit att amerikanska staten tagit på sig en del kostnader som annars skulle ha burits av försäkringsbolag. Fonden tillfördes ursprungligen , men har senare behövt tillföras ytterligare ca . Flygförsäkringskontrakt är standardiserade och innehåller en klausul som undantar skador till följd av krig, kärnvapen, strejker, konfiskation, terroristhandlingar, sabotage och andra mänskliga hand- 2Se också Recent Developments in the , , Triant Flouris, Kuntara Pukthuanthong, . and , 2009. 3Ersättning har även betalats ut från fonden för markoffer, trots att flygbolag inte har ett strikt ansvar för dessa enligt amerikansk lag. lingar som syftar till att åstadkomma skada.4 Denna klausul kom till efter det att genomförde en raid mot . Vid attacken förstördes 13 passagerarplan som tillhörde . Raiden var en vedergällning för en attack som genomförts , , av Palestinska befrielsefronten () mot ett israeliskt flyg i , El Al . Händelserna fick Londonmarknaden att introducera en klausul, som undantar krig och kapning, och som efter att ha genomgått vissa redigeringar och ändringar nu är en del av varje flygförsäkring på kasko- och ansvarssidan. Därmed kom krig, terrorism och vissa andra händelser att undantas från försäkringarna. För de flesta av de risker som enligt standard är undantagna är det dock möjligt att förhandla med försäkringsgivaren om att de ska täckas av försäkringen (krigsförsäkring) och innan var den extra premien för krigsförsäkring mycket låg eller rent av noll, eftersom sannolikheten för att skador skulle inträffa till följd av den typen av risker bedömdes som mycket låg. Det finns också särskilda krigsförsäkringar för kasko och även för dessa var premien låg innan den 11 september.5 som premien var låg, hade försäkringsgivaren rätten att ändra premien eller säga upp krigsförsäkringen med kort varsel då risken för dessa typer av händelser är av sådan karaktär att den snabbt kan ändras.6 Attentaten skapade stor osäkerhet om nya attentat, vilket föranledde försäkringsgivarna att utnyttja sin rätt att säga upp vissa gällande krigsförsäkringar och det var inte längre möjligt att teckna försäkringar på återförsäkringsmarknaden. Den internationella försäkringsmarknaden beslutade samfällt att sänka ansvarsnivåerna för skador på tredje part som orsakats av krigsrisker från tidigare maximala för varje inträffad skada till maximalt för en skada per 4Klausul AVN 48B utesluter ersättningsanspråk orsakade av krig, invasion och vissa ytterligare specificerade händelser i anslutning till krig, fientlig detonation av kärnvapen, strejker, upplopp, civila uppror, eller arbetskraftsstörningar, terrorism, sabotage, konfiskation och liknande samt kapning. 5Även detta är standardiserat på den traditionella flygförsäkringsmarknaden. AVN 51 reglerar villkoren för återköp på kaskoområdet. Innan attentaten reglerade AVN 52C villkoren för återköp på ansvarsförsäkringsområdet. Denna klausul är ersatt av AVN 52D som innebär sämre möjlighet till återköp. 6 AVN 52D (liksom den tidigare AVN 52C) ger försäkringsgivaren rätt att införa geografiska begränsningar eller ändra premien med 7 dagars varsel. Båda parter har enligt klausulen rätt att säga upp krigsförsäkringen med 7 dagars varsel. AVN 51 ger försäkringsgivaren rätt att säga upp försäkringen med 7 dagars varsel. år till en tilläggspremie på per passagerare. De nya villkoren trädde i kraft .