sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — 3.om det är aktuellt med någon individuell åtgärd, åtgärdens innehåll, tidpunkt när den inleds samt tidpunkt för åtgärdens upphörande och orsaken till att den upphör. när de inte längre behövs med när de inte längre behövs med behandlingen, dock senast vid behandlingen, dock senast vid när den registrerade fyller . när den registrerade fyller . Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 9 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ska ha följande lydelse. Kravet i 8 § första stycket att den som anvisas ska ha fyllt gäller inte för 1.unga med funktionshinder, 2.personer som uppfyller villkoren för att delta i arbetslivsintroduktionen, 3.personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 4.personer som deltar i förberedande insatser i form av kortare folkhögskoleutbildning för ungdomar enligt 30 § andra stycket 7, och 5.personer som har fyllt och som på grund av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden. 6.personer som är 16–och som omfattas av hemkommunens aktivitetsansvar för icke skolpliktiga ungdomar enligt 2 kap. 30 a § skollagen (2010:800). Denna förordning träder ikraft . förordning om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (1996:100) om aktivitetsstöd ska ha följande lydelse. Till vem utvecklingsersättning lämnas Utvecklingsersättning är ekonomiskt stöd till försörjning och lämnas till den som 1. deltar i något av de arbets- 1. deltar i något av de arbets- jobbgarantin för ungdomar eller jobbgarantin för ungdomar eller form av kortare folkhögskole- form av kortare folkhögskole- utbildning för ungdomar enligt utbildning för ungdomar enligt ningen (2000:634) om arbets- ningen (2000:634) om arbets- deltar i ett arbetsmarknads- deltar i ett arbetsmarknads- politiskt program enligt 9 § 5 politiskt program enligt 9 § 5 eller 6 förordningen om arbets- 2. har fyllt 18 men inte , och 2. har fyllt 16 men inte , och 3. inte är eller skulle ha varit berättigad till arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Av 5 d § framgår att utvecklingsersättning i vissa fall även lämnas till den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin. Denna förordning träder ikraft . förordning om ändring i förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program ska ha följande lydelse. Arbetsförmedlingen får ingå en överenskommelse med en kommun om anordnande av sådana insatser eller aktiviteter som regleras i -förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, och -förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Insatserna eller aktiviteterna i överenskommelsen pågår längst till och med den tid programmet erbjuds. Arbetsförmedlingen får i övrigt endast ingå en överenskommelse med en kommun om anordnande av insatser eller aktiviteter för nyanlända invandrare och unga med funktionshinder. Arbetsförmedlingen får i övrigt endast ingå en överenskommelse med en kommun om anordnande av insatser eller aktiviteter för nyanlända invandrare, unga med funktionshinder och de ungdomar som omfattas av hemkommunens aktivitetsansvar för icke skolpliktiga ungdomar enligt 2 kap. 30 a § skollagen (2010:800). Denna förordning träder ikraft . Utredningen ska föreslå hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas. I uppdraget ingår att särskilt göra en översyn av det kommunala informationsansvaret för unga som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Översynen ska göras i syfte att förtydliga kommunernas ansvar för att erbjuda dessa unga åtgärder. Utredningen ska vid behov föreslå författningsändringar och om det anses motiverat även lämna andra förslag om hur arbetet med målgruppen unga som varken arbetar eller studerar kan förbättras. Uppdraget ska i denna del redovisas . Utredningen ska även analysera olika statistiska källor som kan användas för att kartlägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått. Vidare ska utredningen föreslå hur statistiken kan redovisas, med vilken regelbundenhet detta bör göras och vilken myndighet som bör ansvara för redovisningen. Därutöver ska utredningen ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Utredningen ska även analysera vilka faktorer som kan bidra till att olika grupper unga varken arbetar eller studerar och särskilt undersöka om det finns strukturella faktorer som bidrar till att en stor andel av dessa unga är långvarigt utanför. Uppdraget ska i dessa delar slutredovisas (se vidare Bilaga 1 – Kommittédirektiv). Utredningen har på olika sätt skaffat sig en bred bild av kommunernas arbete med den aktuella målgruppen. Ett urval av kommuner, , , , , , , , och , har besökts. I urvalet finns en variation i befolkning i åldern 16–, andel elever som ej uppnått målen i ett eller flera ämnen i , geografisk placering, andel öppet arbetslösa i åldern 18–24 samt kommunens självskattning av arbetet med det kommunala informationsansvaret.1 Vid kommunbesöken har politiker, förvaltningschefer, ansvariga handläggare, samt vid ett flertal tillfällen även unga som deltar i kommunala insatser medverkat. Utredningen har också anordnat en hearing för nio kommuner2 om arbetet med det kommunala informationsansvaret. Vidare har utredningen diskuterat liknande frågeställningar med representanter från tio kommuner3 i kommuner och landstings nätverk Ungdomsgruppen samt med representanter från sju kommuner4 i kommunalförbunds (GR) nätverk för det kommunala informationsansvaret. Sammanlagt har 33 kommuner lämnat information och synpunkter. Utredningen har vid ett flertal tillfällen samrått med Arbetsförmedlingen. Därutöver har samråd genomförts med representanter från , utvärdering, Kriminalvården, (Skolinspektionen), (), , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och . , , , Inspektionen för socialförsäkringen och Myndigheten för handikappolitisk samordning har inbjudits till samrådsmöte, men de har av olika skäl inte deltagit. Utredningen har även träffat Kommuner och Landsting, Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04) och Samordningsförbundens nätverk Väster. 1Uppgiften om självskattning hämtades från enkätundersökning som redovisades i rapporten Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, 2011. 2Alvesta, , , , , , , och . 3Borås, , , , , , , , och . 4Göteborg, , , , , och . Vidare har utredningen tagit del av erfarenheter från organisationer i det civila samhället genom en hearing då följande organisationer deltog: Rektorsakademien, , , , (), Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, för Ungdomsorganisationer (LSU) och . För att ta del av andra länders erfarenheter har besök gjorts i där utredningen träffade företrädare för Ministeriet for Børn og Undervisning samt Ungdommens Uddannelsesvejledning i . Underlag från och har inhämtats skriftligen från respektive länders ansvariga departement. och Arbetsförmedlingen har tagit fram beskrivande statistik. Vidare har utredningen tagit del av tidigare utredningar, relevant forskning och andra studier. Utredningen har i arbetet med delbetänkandet också genomfört ett sammanträde med vissa av de experter som regeringen har utsett. Därutöver har två sammanträden genomförts med utredningens sakkunniga. 1.3.1Varje individ utanför är ett misslyckande för samhället Regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken är full sysselsättning.5 Vidare konstaterar regeringen att en hög utbildningsnivå är nödvändig för att ska kunna konkurrera på världsmarknaden och säkra välståndet.6 Varje ung människa i utanförskap är således ett misslyckande, såväl för den enskilde som för samhället i stort. De långsiktiga målen som utredningens förslag syftar till att uppnå är att fler unga ska studera eller arbeta. Samhällets insatser för de unga i målgruppen ska därför bidra till att stärka förutsättningarna för den enskilde att försörja sig själv. 5Se exempelvis Regeringsförklaringen . 2011/12:1 Budgetpropositionen – Utgiftsområde 16, s. 47. 1.3.2Samhällsekonomisk effektivitet och långsiktighet Rätt stöd i tidig ålder är avgörande för att förhindra ett senare utanförskap. Tidiga insatser är också samhällsekonomiskt försvarbara då alternativkostnaden för långsiktigt utanförskap och utslagning ofta är betydligt högre än den för tidigt stöd. Samma perspektiv bör prägla de insatser som riktas till utredningens målgrupp. Det ska vara mer lönsamt att ge rätt stöd i rätt tid för att bryta utanförskap än att ta de långsiktiga kostnaderna av ett utanförskap. Utredningens förslag ska bidra till att skapa långsiktiga strukturer för de insatser som stat och kommun genomför för den berörda målgruppen. Aktiva åtgärder för unga som varken arbetar eller studerar är inte ett tidsbegränsat projekt. 1.3.3Tidiga insatser för de med störst behov är avgörande En skola av hög kvalitet som tidigt möter barn som har särskilda behov har en mycket stor betydelse för att minska risken för framtida utanförskap. Även andra samhällssektorer, som och hälso- och sjukvården, har en viktig roll. Övergången mellan grundskola och gymnasieskola är här central. Ungdomar utan slutförd grundskoleutbildning är en särskilt utsatt grupp. De har i relation till sina jämnåriga hög risk att hamna utanför såväl framtida studier som arbete.7 De allra viktigaste insatserna för att förhindra ett senare utanförskap bör i många fall ges i betydligt lägre åldrar än den åldersgrupp som ingår i utredningens uppdrag. Utredningen kommer dock att avgränsas till frågor som har betydelse för ungdomar inom ramen för uppdraget. I gruppen unga som varken arbetar eller studerar finns det både de som själva valt att vara där och de som inte har gjort det. Unga i den senare gruppen har en mycket svår livssituation. Missbruk, sociala problem och kriminalitet kan höra till vardagen. Många av dem har någon form av funktionsnedsättning. En stor del av målgruppen är utrikes födda, av dessa har vissa kommit sent till och har ett fåtal år i svensk skola. De förslag som utredningen lämnar syftar till att förbättra situationen för de unga som har störst behov av stöd. Utbildning först ska vara utgångspunkten, 7 Se exempelvis Ds 2003:33 Skolmisslyckande – hur gick det sen? Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, s. 66. men de unga som väljer bort det alternativet ska ha möjlighet att få stöd till en meningsfull sysselsättning. 1.3.4Snabba, anpassade och samordnade insatser Det är av stor vikt att samhällets insatser för unga som varken arbetar eller studerar tar hänsyn till den enskilde individens förutsättningar, behov och även önskemål. Detta ställer krav på individuella och flexibla lösningar med ett tydligt ungdomsperspektiv. Det är individens behov och även önskemål som, så långt möjligt, ska vara utgångspunkten för samhällets insatser och inte det offentligas organisering. Samhällets insatser för unga som varken arbetar eller studerar ska sättas in . utan erbjudande om stöd är för mycket i en ung människas liv. Utredningen menar att det är centralt att samhällets stödjande insatser, såväl kommunala som statliga, är snabba och effektiva. Stödet ska också, så långt möjligt, baseras på forskning eller beprövad erfarenhet. Vidare måste en ung människa i en utsatt situation få tydligt och enkelt stöd från kommuner och statliga myndigheter. Insatserna ska vara begripliga för den unge. Det ska vara lätt att hitta rätt i utbudet av erbjudanden och stöd. Den enskilde ska inte bollas mellan olika myndigheter. 1.3.5Oförändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun En viktig utgångspunkt för utredningen är att den grundläggande ansvarsfördelningen för ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning ska vara oförändrat. Kommunen har det övergripande ansvaret för utbildning och för de ungdomar som är utanför utbildningen. Arbetsförmedlingen har ansvaret för den statliga arbetsmarknadspolitiska verksamheten där ungdomar inkluderas. Betänkandet inleds med utredningens vision. Inledningskapitlet som, förutom en beskrivning av uppdraget och hur arbetet bedrivits, redovisar utredningens principiella utgångspunkter (kapitel 1). efter följer tre kapitel som ger en bakgrund till de förslag som utredningen lämnar. Det är ett kapitel som redovisar en samlad bild av den aktuella målgruppen (kapitel 2), ett som beskriver de ungas egna åsikter om varför de avbrutit sin utbildning (kapitel 3) samt ett kapitel som redogör för vilka stödinsatser de unga har kunnat få i och utanför skolan från stat och kommun (kapitel 4). Därefter följer ett kapitel som sammanfattar utredningens iakttagelser (kap 5), ett kapitel som sammanfattar förslagen (kapitel 6) samt fem kapitel som redovisar respektive förslag (kapitel 7–11). Betänkandet avslutas med två kapitel om konsekvenser av förslagen (kap 12 och 13). Därefter följer en författningskommentar (kap 14) och bilagor. I utredningens slutbetänkande, som ska överlämnas till regeringen , kommer den andra delen av utredningsuppdraget att redovisas. De frågor som kommer att behandlas i slutbetänkandet redovisas ovan i avsnitt 1.1. I slutbetänkandet berör frågorna hela målgruppen enligt utredningens direktiv, dvs. unga som varken arbetar eller studerar i åldern 16–. Utredningen vill därför påpeka att förslag som berör den äldre åldersgruppen 20–kommer att redovisas i slutbetänkandet. Det bör också noteras att föreliggande betänkande behandlar målgruppen unga som varken arbetar eller studerar och att de förslag som lämnas i huvudsak är relaterade till uppdraget att förtydliga det kommunala informationsansvaret. Som en konsekvens av detta lägger utredningen också vissa förslag avseende statens ansvar för målgruppen. Förtydliganden av kommunens ansvar föranleder således behov av att säkerställa statens ansvar för målgruppen. Med anledning av denna avgränsning vill utredningen påpeka att det kan finnas anledning att även i slutbetänkandet behandla vissa frågor som berör den yngre åldersgruppen; dvs. unga i åldern 16–. Utbildning är en av de viktigaste faktorerna för ungdomars framtida möjligheter. Ju tidigare utbildningskedjan bryts desto sämre tenderar framtidsutsikterna att bli. Att öka möjligheten för samtliga unga att få en bra utbildning är därför mycket angeläget. De senaste decenniernas utveckling av elevers skolsituation, dvs. att en relativt stor andel unga är obehöriga till gymnasieskolan samt att alltför många inte klarar gymnasieskolan, är i ljuset av ovanstående oroväckande. har andelen elever som påbörjar en gymnasieutbildning ökat kraftigt i jämförelse med några decennier tillbaka. Orsakerna till att ungdomar avbryter utbildningen och att många inte är behöriga till en gymnasieutbildning varierar men det finns ett tydligt samband mellan studieavbrott och ett antal faktorer.1 Detta avsnitt syftar till att beskriva hur många ungdomar som saknar gymnasieutbildning och som omfattas av det kommunala informationsansvaret, dvs. de ungdomar som varken arbetar eller studerar. Dessutom görs här en beskrivning av ett antal faktorer som påverkar hur många som faller inom ramen för kommunens informationsansvar, dvs. antalet utan behörighet till gymnasiet, antalet som avbryter utbildningen samt antalet som aldrig avslutar en påbörjad utbildning. En rad bakgrundsfaktorer är dessutom viktiga för att förstå varför vissa inte påbörjar eller fullföljer gymnasiet och därmed har större sannolikhet att hamna i en situation där de varken arbetar eller studerar. Därför inleds kapitlet med en sammanfattande beskrivning av betydelsefulla bakomliggande faktorer. I syfte att beskriva lokala variationer när det gäller antalet unga som varken arbetar eller studerar, samt relaterade faktorer, görs 1 Se kapitel 3. också en närmare beskrivning av detta för , och . 2.1Unga som varken arbetar eller studerar – en heterogen grupp Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp. En del är arbetslösa utan att ha andra typer av problem. I tider av lågkonjunktur har yngre personer generellt fått allt svårare att hitta ett arbete. Det finns också icke-sårbara grupper bland dem som varken arbetar eller studerar. Några kan ha valt att ta ledigt för att t.ex. resa utomlands och det finns också ungdomar som har en konstruktiv sysselsättning inom exempelvis musik eller eget lärande. 2 Figuren utgår ifrån Eurofounds (2012) genomgång av faktorer som påverkar risken att varken arbete eller studera. Men de allra flesta som varken arbetar eller studerar befinner sig i denna situation på grund av ett antal olika svårigheter eller problem. Vissa grupper löper större risk än andra att misslyckas med skolan och det finns därmed också en större sannolikhet för att varken arbeta eller studera. En sådan sårbar grupp är personer som på ett eller annat sätt är sjuka eller har någon form av funktionsnedsättning. Personer som har en funktionsnedsättning har en klart ökad risk att varken arbeta eller studera.3 En annan central faktor som också påverkar risken att varken arbeta eller studera är den unges egen utbildningsnivå. Ungdomar som saknar en fullföljd gymnasieutbildning har betydligt svårare att få ett arbete än dem med en gymnasieutbildning.4 Risken är cirka åtta gånger högre att varken arbeta eller studera för dem som överhuvudtaget inte påbörjat gymnasiet än för dem som gått ett studieförberedande program på gymnasiet.5 Även de som har hoppat av gymnasiet har en stor överrisk att varken arbeta eller studera i förhållande till dem med en fullföljd gymnasieutbildning.6 Även de ungas familjeförhållanden påverkar sannolikheten att varken arbeta eller studera. I de fall föräldrarna har låg utbildningsnivå eller låg inkomstnivå ökar risken för den unge att befinna sig i denna situation. Också det faktum att den unge har en utländsk bakgrund7 påverkar risken för att varken arbeta eller studera. Den viktigaste förklaringen till att unga med utländsk bakgrund är överrepresenterade är emellertid oftast inte på grund av föräldrarnas ursprung utan familjens socioekonomiska situation, dvs. att föräldrarna i genomsnitt har lägre utbildning, lägre inkomster och har mindre kontakt med arbetsmarknaden än ungdomar med svenskfödda föräldrar.8 Studier har dock visat att en lyckad gymnasieskolgång kan motverka den förhöjda risken för att varken arbeta eller studera bland dem med utländsk bakgrund och bland dem med föräldrar med låg utbildning.9 Överrisken försvinner dock inte helt. 3Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, ; Temagruppen unga i arbetslivet (2012) Funktionsnedsättning och etablering, Preliminära resultat, . 4SOU 2003:92 Unga utanför; (2010) Social rapport , , s. 79. 5Socialstyrelsen (2010) Social rapport , , s. 82. 6Socialstyrelsen (2010) Social rapport , , s. 82. 7Utländsk bakgrund definieras som personer som är utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda föräldrar. 8Skolverket (2004) Elever med utländskt ursprung. Rapport till regeringen . Dnr 75–2004:545, ; (2011) Integration – utrikes födda i gymnasieskolan, Integration: Rapport 4, . 9Socialstyrelsen (2010)Social Rapport 2010, , s. 83. gäller utländsk bakgrund är det framförallt dem vars båda föräldrar är födda utomlands som löper störst risk att varken arbeta eller studera.10 En särskild riskgrupp är personer som varit i och därför inte kunnat tillgodogöra sig det svenska skolsystemet och av naturliga skäl heller inte hunnit lära sig det svenska språket tillräckligt. Även ohälsa och sociala problem påverkar risken att varken arbeta eller studera. Det är inte ovanligt att unga som varken arbetar eller studerar lider av psykisk ohälsa. Utöver dessa riskfaktorer framstår bostadsområdet som viktigt. Risken att vara utanför både utbildning och arbete är högre för de som bor i socioekonomiskt utsatta områden.11 Tidigare studier har visat att andelen unga som varken arbetar eller studerar ökade markant under lågkonjunktur i områden som var ekonomiskt resurssvaga. Även i tider då ungdomsarbetslösheten minskat generellt tycks andelen unga som varken arbetar eller studerar inte minska i motsvarande grad i ekonomiskt resurssvaga områden.12 2.2Unga som varken arbetar eller studerar Det finns ingen vedertagen metod för att beräkna antalet unga som varken arbetar eller studerar. I ett flertal studier och rapporter har emellertid registerdata använts för att uppskatta antalet unga som inte har någon typ av sysselsättning.13 Genom att räkna de unga som inte återfinns i någon form av register, som indikerar på att den unge har ett arbete eller på att den unge studerar, ges en uppfattning om gruppens storlek.14 Temagruppen för Unga i 10Se vidare avsnitt 2.8 för ett fördjupat resonemang om elever med utländsk bakgrund. 11Kassman, A. & , E. Unga vuxna utanför både skola och arbetsliv – nya etableringsmönster eller början till social utslagning? I , J. & Thoursie, A. (red.) (2007) Ungas framtidsvägar. Möjligheter och utmaningar, . 12Socialstyrelsen (2006) Social Rapport 2006, , s. 222. 13SOU 2003:92 Unga utanför; , E. & Kassman, A. (2005) Longer-term labour Market Consequences of Economic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403–424; (2006) Social Rapport 2006; Kassman, A. & , E. Unga vuxna utanför både skola och arbetsliv – nya etableringsmönster eller början till social utslagning? I , J. & Thoursie, A. (red.) (2007) Ungas framtidsvägar. Möjligheter och utmaningar, : Agora; , E. & Kassman, A. Unga vuxna utan känd sysselsättning – är det ett problem? I , J. (red.) (2007) – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning, : ; , O. & , A. Ung och utanför I , S m.fl. (red.) (2011) Utanförskap, , : Dialogos. 14Gruppen utgörs av individer som inte mottagit något studiemedel, inte varit registrerad på någon utbildning, inte deltagit i SFI, inte arbetspendlat till eller och dessutom inte haft sammanlagda inkomster som överstiger ett prisbasbelopp. arbetslivet har utvecklat mätmetoden ytterligare.15 I diagram 2.1 visas, baserat på Temagruppens mätmetod, antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar –2010. Källa: 2012. Diagrammet visar att andelen unga som varken arbetar eller studerar var av samtliga 16–19-åringar såväl i början som i slutet av den studerade perioden.16 Andelen sjönk något första år för att öka under lågkonjunkturen 2008. Under det senaste observationsåret, dvs. 2010, har andelen åter sjunkit och är då . Detta motsvarar cirka 19 000 ungdomar. 15Temagruppen för unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1. 16Antalet unga som varken arbetar eller studerar överensstämmer inte med det antal som presenterats i andra sammanhang vilket beror på tidigare fel i grunddata. Källa: 2012. Tabell 2.1 visar unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar per åldersgrupp vid tre olika år . Generellt sett kan konstateras att andelen är i samtliga ålderskategorier och förutom 16-åringar då andelen uppgick till . 2005 som 2010 var dock andelen mellan för samtliga åldrar. Källa: 2012. I tabell 2.2 visas unga som varken arbetar eller studerar fördelat på svenskrespektive utländsk bakgrund samt kön. Det framkommer tydligt att det är vanligare för ungdomar med utländsk bakgrund att varken arbeta eller studera. var av samtliga 16–19-åringar med utländsk bakgrund utan varken arbete eller studier. För personer med svensk bakgrund var motsvarande .