sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — En mordernare rättegång, - en uppföljning, Del 2, Bilagor En modernare rättegång II SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Fotografiet på omslaget återger den relief av som finns i tingsrätten i . Reliefen är utförd av konstnärinnan och fotografiet är taget av . ledde den tolvmannanämnd som utarbetade Upplands- lagen (stadfäst ). Citatet är hämtat ur stadfästelsen till Upplandslagen. Förslag till lag om ändring i ....................... Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion..................................... 1.1.2 Behovet av en utvärdering............................................ Sammanfattning av uppdraget ..................................... En modernare rättegång – huvuddragen i reformen......... Flexiblare regler och större ansvar för parterna ..................... Utvärdering, överväganden och förslag .......................... Ljud- och bildupptagningar.......................................... Ljud- och bildöverföring .............................................. 3.1.3 Sekretessen för ljud- och bildupptagningarna............. Flexiblare regler och större ansvar för parterna ..................... 3.2.3 Hänvisning till handlingar i målet.............................. 3.2.5 Avgörande av bötesmål utan huvudförhandling ....... Tingsrättens domförhet i tvistemål....................................... Andra lagstiftningsförslag m.m.................................. 3.3.3 Förhållandena i , och ......... 3.3.5 Uppgifter från , domstolarna och 3.4.1 Utvidgat system med prövningstillstånd................... 3.4.2 Den nya ordningen för hur muntlig bevisning läggs fram i hovrätt ..................................................... 3.4.3 Möjligheter att avgöra brottmål utan huvudförhandling i hovrätt ........................................ Modernisering av rättegången ............................................... Flexiblare regler m.m.................................................. Kvalitet och effektivitet......................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Kostnads- och konsekvensanalys................................ 6.2Uppdraget, problemet och vad som ska uppnås med Ekonomiska och andra konsekvenser................................... 6.3.1 Modern teknik ............................................................ 6.3.2 Flexiblare regler och större ansvar för parterna........ 6.3.3 Tingsrättens domförhet i tvistemål ........................... 6.3.4 Förslag som rör hovrättsprocessen ........................... Förslaget till lag om ändring i .................. Förslaget till lag om ändring i ................. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar..................................................... Resursfördelningen efter EMR (DV 2010:3) ........................... Sammanställningar (42 kap. 16 § RB) och tidsplaner (42 kap. 6 § RB) – exempel...................................................... Bilaga till protokoll från presidentmötet i En modernare rättegång – hur har det gått? Av f.d. hovrättslagmannen och hovrättspresidenten , SvJT 2011 s. 18 ......... 5Svea hovrätts granskning av beslut om prövningstillstånd i under 7Svea hovrätts undersökning av överprövning i tvistemål – särskilt om prövningstillstånd och ändringsfrekvens .............................. Prövningstillstånd i hovrätt – en sammanställning över HD-avgöranden, justitierådet .......................... "##$%&" En Modernare Rättegång (EMR)....................................... Förändringar avseende tingsrättsprocessen ..................................... Förändringar avseende hovrättsprocessen .................................... EMR:s faktiska konsekvenser för domstolarnas verksamhet; insamlade uppgifter ................................... Uppgifter från tingsrätterna ..................................................... Uppgifter från hovrätterna ...................................................... Överväganden, slutsatser och förslag .............................. Ljud- och bildteknik i rättegången ............................................. Presentation av muntlig bevisning i hovrätten ............................... Hänvisning till handlingar ........................................................ Förändringar i tvistemålshanteringen vid tingsrätterna..................... Avgörande på handlingarna ...................................................... Kravet på prövningstillstånd i hovrätten ...................................... Sammanfattande bedömning av det totala resursbehovet .... Reformens påverkan på det totala resursbehovet vid tingsrätterna ...... Reformens påverkan på det totala resursbehovet vid hovrätterna........ Projektdirektiv, bilaga 1 Enkät tingsrätt, bilaga 2 Enkät hovrätt, bilaga 3 Rekommendationer för inspelning av förhör i tingsrätt, bilaga 4 Tabeller statistik, tingsrätt, bilaga 5 Tabeller statistik, hovrätt, bilaga 6 Reformen En Modernare Rättegång (EMR), som trädde i kraft , medförde flera förändringar av förfarandet i allmän domstol. Bland annat innebar reformen att en berättelse som lämnas i bevissyfte i tingsrätt som regel ska dokumenteras med hjälp av video och att hovrätten som huvudregel ska avstå från att kalla förhörspersoner på nytt utan i stället ta upp denna bevisning genom att spela upp den vid tingsrätten gjorda videoinspelningen. En annan viktig föränd- ring var att systemet med prövningstillstånd i hovrätten utvidgades till att omfatta alla domar och beslut i tvistemål och domstolsärenden. Reformen innebar vidare att parterna vid en huvudförhandling kan presentera processmaterial genom att enbart hänvisa till handlingar i målet samt en ökad möjlighet för parter och andra aktörer att delta i ett sammanträde genom telefon- eller videokonferens. För tings- rätternas del innebar reformen även strängare krav på att tidsplaner och samman- ställningar regelmässigt ska upprättas i tvistemålen samt att fler brottmål än tidiga- re kan avgöras på handlingarna. För att få en bild av vilka konsekvenser reformen har lett till för de allmänna dom- stolarna och som ett led i arbetet med att åstadkomma en ändamålsenlig resursför- delning har låtit utvärdera reformen ur ett resursfördelningsper- spektiv. Arbetet har bedrivits i projektform och genomförts till . Som underlag för utvärderingen har vi på olika sätt inhämtat uppgifter från de allmänna domstolarna. Bland annat har samtliga domstolar fått besvara en enkät. Vi har också besökt samtliga hovrätter och ett antal tingsrätter för att intervjua representanter för olika personalkategorier vid domsto- larna. Även tillgänglig domstolsstatistik har utgjort underlag för utvärderingen. I rapporten redovisas under ett särskilt avsnitt domstolarnas egna uppgifter och be- dömningar när det gäller vilken betydelse EMR har haft för verksamheten och för domstolarnas resursbehov. I ett efterföljande avsnitt redovisas våra överväganden och slutsatser i fråga om vilken betydelse reformens olika delar har haft från resurs- synpunkt. I rapporten lämnas också ett antal förslag på åtgärder som vi tror kan leda till ett bättre utnyttjande av reformen och en mer effektiv målhantering. Reformen har medfört att ny teknik används vid domstolarna. Vår undersökning har visat att tekniken överlag har fungerat väl. Vissa problem har dock förekommit i samband med användningen av videokonferensutrustningen. I allmänhet efter- frågar domstolarna även en ökad tillgång på sådan utrustning. Den ökade teknik- användningen har vidare lett till ett ökat behov av teknisk kompetens bland perso- nalen vid domstolarna och ett därmed sammanhängande behov av utbildning. Den har också inneburit nya arbetsuppgifter för vissa personalkategorier. Av rapporten framgår att videoinspelningarna av förhören i tingsrätten generellt sett håller en ur hovrättsperspektiv godtagbar kvalitet. Trots det bedömer vi att kvaliteten kan förbättras, t.ex. genom att tingsrätterna i ökad utsträckning struktu- rerar inspelningarna så att endast i hovrätten relevanta delar av förhören behöver spelas upp. Det har framkommit under utredningen att sekreterarna vid hovrätter- na utför omfattande kvalitetsgranskningar av videoinspelningarna i målen. Vi ifrå- gasätter i rapporten värdet av detta arbete och föreslår bl.a. att kontrollerna kraf- tigt reduceras i omfattning och upphör helt i flertalet mål. Av utvärderingen framgår att de delar av reformen som vi bedömer har haft störst betydelse från resurssynpunkt är att det som regel inte sker några förnyade förhör i hovrätten, att fler brottmål avgörs utan huvudförhandling i tingsrätten och att kra- vet på prövningstillstånd i hovrätten har utvidgats. De ändrade bestämmelserna för bevisupptagning i hovrätten har bl.a. lett till att antalet aktörer i målen i hovrätten har minskat betydligt, vilket i sin tur har medfört en minskad arbetsbelastning för framförallt sekreterarna. Även det förhållandet att antalet tilltrossitu- ationer kraftigt har minskat som en följd av de nya bestämmelserna har lett till arbetsbe- sparingar i hovrätten. Förändringarna har emellertid även gett upphov till en ny typ av preliminärfrågor i hovrätten. Av domstolarnas uppgifter framgår att antalet s.k. omför- hör i hovrätten är relativt litet medan s.k. tilläggsförhör är något vanligare. Totalt sett har förnyad bevisupptagning i hovrätten dock inte förekommit i någon större utsträckning. Av rapporten framgår att en betydande andel av de s.k. notariebrottmålen i tingsrätterna avgörs utan huvudförhandling och utan nämnd efter reformen. Förändringen har på olika sätt lett till resursbesparingar i tingsrätterna och till att målen kan avgöras snabbare. Det utökade kravet på prövningstillstånd i hovrätten har i hög grad påverkat arbetet vid hovrätterna men har också inneburit vissa konsekvenser för tingsrätterna. I rap- porten redovisas dessa närmare liksom vilken betydelse de kan ha för domstolarnas resursbehov. Enligt uppgifter från flera tingsrätter begär parter i ökad utsträckning att tvistemålen ska avgöras av s.k. tresits. En sådan utveckling är emellertid inte syn- lig i statistiken varför det är osäkert om det rör sig om en allmän trend. Flera tings- rätter har även påtalat att tvistemålsförhandlingarna har blivit något längre efter re- formen. I hovrätterna har de nya bestämmelserna bl.a. lett till att antalet tvistemåls- förhandlingar liksom antalet meddelade tvistemålsdomar har minskat betydligt, vil- ket enligt vår bedömning totalt sett har lett till en minskad arbetsbörda för domarna och sekreterarna samt ett minskat resursbehov i hovrätterna. Vår kartläggning har visat att den praktiska tillämpningen av vissa av de nya be- stämmelserna varierar en hel del mellan domstolarna och ibland även inom en och samma domstol. Till exempel är det olika vanligt att videokonferens används i må- len. Några domstolar använder möjligheten ofta medan det förekommer mer sällan vid andra domstolar. Vid ett par hovrätter har antalet tingsresor minskat som en följd av möjligheten till videokonferens. Vår bedömning är att domstolarna i all- mänhet kan förbättra rutinerna för att aktualisera frågan om närvaro via videolänk och utnyttja den befintliga utrustningen på ett mer effektivt sätt. Även när det gäller möjligheten att hänvisa till skriftligt material i målen varierar använd- ningen av de nya bestämmelserna en del mellan domstolarna. Vi har också kunnat kon- statera att hänvisning i hovrätten till en videoinspelning från tingsrätten i princip inte fö- rekommer. Vår bedömning är att en ökad användning av hänvisning kan medföra vissa resursbesparingar. Vi föreslår därför bl.a. att domstolarna arbetar för att skapa mer en- hetliga och effektiva rutiner för att fånga upp frågan om hänvisning i målen. I rapporten konstateras att de förändrade bestämmelserna om sammanställningar och tidsplaner i tvistemålen har påverkat arbetet vid vissa tingsrätter mer än vid andra. De tingsrätter som har förändrat sitt arbetssätt och i princip regelmässigt upprättar sammanställningar och tidsplaner i målen har rapporterat flera positiva konsekvenser för målens handläggning. Med en mer utbredd och enhetlig använd- ning av de nya bestämmelserna är det vår bedömning att vissa resursvinster kan uppkomma för tingsrätterna totalt sett. I rapporten redovisas avslutningsvis en sammanfattande bedömning av EMR-reformens påverkan på domstolarnas totala resursbehov. Av redogörelsen framgår att reformen en- ligt vår bedömning har lett till resursbesparingar i hovrätten i en sådan utsträckning att resursbehovet där kan sägas ha minskat något. Samma utveckling kan i viss mån ses även för tingsrätternas del, men tingsrätternas resursbehov kan inte anses ha påverkats i lika hög grad som hovrätternas. tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utvär- dera reformen En Modernare rättegång (EMR) ur ett resursfördelningsperspektiv. Ut- redningen ska bedrivas som ett projekt och till projektledare utsågs f.d. hovrättslag- mannen . Enligt direktivet (se bilaga 1) ska utredaren utvärdera de faktiska konsekvenserna avse- ende verksamheten i tingsrätt och vid hovrätt av reformen och koppla dessa konsekven- ser till behovet av resurser i domstolarna. I direktivet anges vidare att utredaren särskilt bör studera hur arbetsformerna och arbetsbelastningen för de olika personalkategorierna har förändrats inklusive vilket resursstöd den nya tekniken kräver, hur det utökade kra- vet på prövningstillstånd i hovrätten påverkar resursbehovet där, om frekvensen av s.k. tresitsar i tingsrätten har förändrats och hur den utökade möjligheten att avgöra brottmål på handlingarna tillämpas. Enligt direktivet får utredaren även lyfta fram andra frågor som kan antas ha påverkan på resursbehovet vid tingsrätt och i hovrätt. I direktivet anges att uppdraget bör utmynna i en bedömning av de uppnådda effekterna av reformen och av om det totala resursbehovet vid tingsrätt och i hovrätt har förändrats i någon riktning. Det bör också framgå om det i någon av instanserna frigörs resurser alternativt krävs ytterligare resurser, och i så fall hur mycket. Enligt di- rektivet bör utredaren också beskriva om det finns skillnader mellan tingsrätterna re- spektive hovrätterna i tillämpningen av EMR i avseenden som påverkar resursbehovet samt - om möjligt - redovisa vilken eventuell framtida effektiviseringspotential, som ännu inte har kunnat utnyttjas, som reformen innebär för domstolarna. Uppdraget ska enligt direktivet redovisas . I enlighet med direktivet har utredningen bedrivits som ett projekt. Projektorganisa- tionen har bestått av en styrgrupp och en projektgrupp. Styrgruppen har bestått av av- delningscheferna samt enhetschefen . I projektgruppen har förutom projektledaren ingått projektsekreteraren hovrättsassessorn . Vidare har personal från ekonomi- avdelning bistått projektgruppen i arbetet med uppdraget. Projektgruppen tillsattes och ett inledande möte hölls samma månad med styrgruppen. Styrgruppen och projektgruppen har därefter sammanträtt vid ytterligare tre tillfällen, varvid generaldirektören har närvarat vid ett av mötena. Projektgruppen har vid ett avslutande möte muntligen rapporterat sina slutsatser och bedömningar till generaldirektören och styrgruppen. Därefter har den skriftliga rapporten färdigställts. En stor del av projektgruppens arbete har bestått i att inhämta information från hovrät- terna och tingsrätterna om hur EMR-reformen har påverkat deras verksamhet och vil- ken betydelse reformen enligt domstolarna har haft för deras resursbehov. Det har skett dels genom att samtliga allmänna domstolar har tillsänts en enkät att besvara (se bilagor- na 2-3), dels genom att projektgruppen har besökt samtliga hovrätter och ett antal tings- rätter. Vid besöken har intervjuer hållits med representanter för olika personalkategorier. Under utredningen har projektgruppen även tagit del av omfattande skriftligt material i form av bl.a. interna utredningsrapporter, upprättade riktlinjer, mötesprotokoll samt brukarundersökningar, som på olika sätt berör frågor med anknytning till EMR- reformen. En annan del av arbetet har bestått i att ta fram och analysera statistik. EN MODERNARE RÄTTEGÅNG (EMR) 3 En Modernare Rättegång (EMR) trädde reformen En Modernare Rättegång (EMR) i kraft. Reformen innebar en rad förändringar av förfarandet i allmän domstol och med- förde flera ändringar i . Det övergripande syftet med reformen var att skapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsen- lig handläggning av mål och ärenden. Avsikten med reformen var bl.a. att åstad- komma ett bättre utnyttjande av den moderna tekniken, att skapa en större flexi- bilitet när det gäller handläggningen av mål och ärenden vid domstolarna samt att utöka parternas ansvar för att driva mål fram mot ett avgörande. Reformen innebar också särskilda insatser för hovrättsprocessen i syfte att tydliggöra dom- stolarnas olika roller i instansordningen och att tyngdpunkten i rättsskipningen ska ligga i första instans. Efter reformen ska en berättelse som lämnas i bevissyfte i tingsrätt som regel doku- menteras genom en ljud- och bildupptagning (6 kap. 6 § ). Med da- gens teknik innebär det att berättelsen tas upp med hjälp av video. Det krävs inte nå- got samtycke från den person som lämnar berättelsen och tingsrätten kan bara avstå från att spela in förhöret på video om det finns särskilda skäl för det. Som exempel på sådana undantagssituationer anges i motiven att tekniken fallerar eller att en upptag- ning av något skäl kan försämra utredningen i målet (se prop. 2004/05:131, En moder- nare rättegång – reformering av processen i allmän domstol, s. 108). För att tillgodose skyddet av enskildas personliga integritet råder det sekretess för själva bilduppgiften i en videoupptagning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men (43 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). En part har dock en ovillkorlig rätt att ta del av en bildupptagning, vilket kan ske genom ett studium vid domstolen (se bl.a. NJA 2008 s. 883). En vi- deoupptagning ska gallras senast efter det att målet eller ärendet har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft (20 § förordning- en [1996:271] om mål och ärenden i allmän domstol). I samband med inspelningen bör tingsrätten i vissa fall även vidta åtgärder för att olika delar av en berättelse ska kunna särskiljas och identifieras i efterhand. Ofta omfattar en berättelse en redogörelse för flera olika åtalspunkter, händelser eller omständigheter av betydelse i målet. Om dessa olika delar i berättelsen markeras av tingsrätten kan hovrätten, om målet förs dit, begränsa uppspelning- en till det som är nödvändigt för hovrättens prövning. Enligt utfärdade anvis- ningar kan en sådan markering ske antingen genom att en ny inspelning påbörjas när berättelsen övergår till att behandla t.ex. en ny åtalspunkt eller en ny händel- se, eller genom ett s.k. index. Vid en indexering fortsätter samma inspelning men en markering sker i inspelningen vid starten av ett nytt avsnitt. Det är viktigt att det av markeringen – oavsett i vilken form den sker – framgår vem och vad in- spelningen eller indexeringen avser. som iakttas vid syn får dokumenteras genom videoupptagning (6 kap. 6 a EN MODERNARE RÄTTEGÅNG (EMR) Reformen har inneburit ökad möjlighet för parter och andra aktörer att delta i ett sammanträde genom videokonferens eller per telefon (5 kap. 10 § andra stycket ). Huvudregeln är fortfarande att den som ska delta i ett samman- träde ska komma till domstolen. Om det finns skäl för det får rätten emellertid be- sluta att en part eller någon annan aktör i stället ska delta genom ljudöverföring (telefon) eller genom ljud- och bildöverföring (video). Även syn kan hållas med hjälp av ljud- och bildupptagning (5 kap 11 § ). Det är alltså rätten som beslutar i varje enskilt fall om det finns förutsättningar att tillåta ett deltagande via videolänk eller per telefon. Vid bedömningen av om det finns skäl för ett sådant deltagande ska rätten särskilt beakta de kostnader och olä- genheter som skulle uppkomma om den som ska delta i sammanträdet måsta in- finna sig i rättssalen, och om någon som ska delta i sammanträdet känner påtaglig rädsla för att vara närvarande i rättssalen. Rätten bör normalt vid sitt beslut ta stor hänsyn till parternas uppfattning i frågan. Ett deltagande via videolänk eller per telefon får inte ske om det är olämpligt med hänsyn till ändamålet med personens inställelse och övriga omständigheter. Vid bedömningen ska rätten bl.a. ta hänsyn till målets karaktär, vilken roll personen har och vad som ska avhandlas vid sammanträdet. I motiven anges att det måste föreligga starka skäl för att besluta om videokonferens när det t.ex. är fråga om en prövning av allvarlig brottslighet eller där en person som önskar delta på det sätter utgör den avgörande eller enda bevisningen (prop. s. 95). Om någon låter bli att inställa sig genom videokonferens eller per telefon gäller samma regler som påföljder som vid underlåtelse att infinna sig i rättssalen (prop. s. 96 f.). 3.2.3Annan användning av den moderna tekniken Tekniken för videokonferens kan också användas när parter och andra som ska delta i ett sammanträde inte får plats i rättssalen (5 kap. 12 § ). Rätten ska då ställa i ordning en sidosal så att de kan följa sammanträdet genom videolänk. Rätten får ordna en sidosal även för åhörare. Om rätten använder möjligheten att visa ut en part under ett förhör ska rätten ge parten möjlighet att följa förhöret genom en ljudöverföring eller genom en ljud- och bildöverföring. 3.2.4Flexiblare regler och större ansvar på parterna För att få till stånd en mer effektiv rättegång kan parterna vid en huvudförhand- ling presentera processmaterial genom en hänvisning till handlingar i målet i stället för att muntligen redovisa innehållet i dessa (43 kap. 7 § och 46 kap. 6 § rätte- gångsbalken). En förutsättning är dock att rätten finner det lämpligt med hänvis- ning. Enligt motiven bör parterna ha ett stort inflytande i frågan om hänvisning bör ske (prop. s. 245 och s. 254). I brottmålsprocessen bör möjligheten att hänvisa till skriftliga handlingar utnyttjas med särskild försiktighet. Flertalet brottmål torde även efter reformen avgöras enklast och bäst efter en huvudförhandling med övervägande muntliga inslag, i vart fall i första instans (prop. s. 146 f.). Slutanfö- randen ska alltid hållas i muntlig form. Möjligheten att hänvisa till handlingar i må- let bör enligt motiven framförallt användas i omfattande och komplicerade mål med ett vidlyftigt skriftligt material (prop. s. 245). En annan förändring med anknytning till muntlighets- och omedelbarhetsprinci- perna är möjligheten för rätten att i tvistemål tillåta ett åberopande av en skriftlig EN MODERNARE RÄTTEGÅNG (EMR) vittnesberättelse (35 kap. 14 § ). En förutsättning är dock att par- terna godtar det och att det inte är uppenbart olämpligt. Reformen har också inneburit att bevisupptagning får ske utom huvudförhandling om det kan antas att målet kommer att avgöras utan huvudförhandling (36 kap. 19 § ) samt en utökad möjlighet att avvisa ett bevis (35 kap. 7 § rätte- gångsbalken). Det senast nämnda får ske om beviset trots rimliga ansträngningar inte kan tas upp och avgörandet inte bör fördröjas ytterligare.