sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — Köpekontraktet, bilaga 1 till stämningsansökan, åberopas till styrkande av att fastigheterna X 1:3-1:5 samt ett markområde om 4 000 kvm inte omfattades av svaranden A:s köp. Värderingsintyg, bilaga 6 till stämningsansökan, åberopas till styrkande av fastigheterna och markens värde. Muntlig (T 000B-12) Partsförhör under sanningsförsäkran med käranden, som ska höras om omständigheterna före och vid avtalet om köp av X 1:1 mellan henne och svaranden A. Förhöret ska styrka att svaranden B varit i ond tro beträffande svaranden A:s åtkomst av X 1:4. av åberopas till styrkande av att käranden överlåtit sina andelar av fastigheten X 1:1 till Svaranden A utan förbehåll. Partsförhör under sanningsförsäkran med svaranden A. Svaranden A ska höras om de kontakter som förevarit mellan parterna till styrkande av att käranden överlåtit sina andelar av fastigheten X 1:1 till henne utan förbehåll. Gåvobrev av , bilaga 1 till svaromålet, utvisande att svaranden B såsom gåva från svaranden A, förvärvat fastigheten X 1:4, till styrkande av att svaranden B har bättre rätt till fastigheten framför käranden. Tingsrätten ska inledningsvis pröva om kärandens ska avvisas avseende yrkandena om dels fastställelse, dels förpliktande att överlåta fastigheter och ett markområde. Till den del målet därefter ska prövas i sak har tingsrätten att pröva 1) om käranden visat att hon och svaranden A avtalat att ett område om 20 000 kvm fördelat på fyra nya fastigheter, varav tre individualiserade fastigheter som senare avstyckats och benämns X 1:3, 1:4 och 1:5, inte skulle ingå i svaranden A:s köp av kärandens ideella andelar av fastigheten X 1:1. Om svaret är nej ska kärandens talan ogillas. Om svaret på fråga 1 är ja ska tingsrätten pröva 2) om överenskommelsen om undantaget markområde är ogiltig därför att parterna inte själva kunde förfoga över de angivna områdena på grund av att de för köpekontraktets upprättande inte var lagfarna ägare till samtliga andelar i X 1:1. Om svaret är ja ska kärandens talan ogillas. Om svaret är nej ska tingsrätten pröva 3) om villkoret om undantaget markområde i köpekontraktet utgör a) ett villkor som måste upprepas i köpebrevet för att vara giltigt och/eller b) om det är att anse som en utfästelse om framtida överlåtelse av fast egendom. Om svaret på a eller b är ja ska kärandens talan ogillas. Om svaret på frågorna är nej har käranden bättre rätt än svaranden A till fastigheterna varför något av hennes alternativa yrkanden till någon del ska bifallas avseende de fastigheter och det markområde för vilka/vilken talan prövas i sak. Om tingsrätten finner att fastigheten X 1:4 inte innefattas av svaranden A:s köp ska tingsrätten pröva om käranden visat att svaranden B ägde vetskap om att fastigheten X 1:4 rätteligen tillkom käranden. Om svaret är nej ska kärandens yrkande om bättre rätt till X 1:4 ogillas. Om svaret är ja ska tingsrätten fastställa att käranden har bättre rätt än svaranden B till fastigheten X 1:4. Parterna föreläggs att senast i samband med den muntliga förberedelsen besvara frågorna nedan. a)Åberopar käranden någon ytterligare bevisning? b)Har käranden synpunkter på den av tingsrätten upprättade sammanställningen med processlägesanalys? Frågor till svaranden A a)Vitsordar svaranden A att de fastigheter och markområde som tvisten avser totalt kan värderas till ? Om inte, vilket belopp kan vitsordas? b)Har svaranden A synpunkter på den av tingsrätten upprättade sammanställningen med processlägesanalys? Frågor till svaranden B a)Har svaranden B synpunkter på den av tingsrätten upprättade sammanställningen med processlägesanalys? Tingsrätten har kallats till muntlig förberedelse i målet . Om parterna inte förliks, och om processuella frågeställningar inte lägger hinder i vägen kan en huvudförhandling i målen hållas /. vid kontakt med tingsrätten Sammanställning med processlägesanalys inför muntlig förberedelse T 000-12 Käranden ./. Käranden är morbror till svaranden. från ner till käranden i . Därefter reste de två till . besökte de i . Vid det besöket överförde käranden till svarandens konto. Käranden har yrkat att tingsrätten ska förplikta svaranden att till käranden betala: a), plus b)ränta på kapitalbeloppet enligt räntelagen från till dess betalning sker. Svaranden har bestritt kärandens yrkanden och inte vitsordat något belopp som skäligt. Svaranden har yrkat ersättning för sin rättegångskostnad. Vid tiden för transaktionen var käranden kraftigt dement. I första hand menar han att gåvan har skett under påverkan av en psykisk störning och är därför ogiltig. I andra hand menar käranden att gåvan är ogiltig på grund av att svaranden förmått honom att överföra pengar till svarandens konto och därvid utnyttjat kärandens demens för att betinga sig en förmån för vilken inget vederlag skulle utgå. I tredje hand menar käranden att gåvan inte får göras gällande eftersom omständigheterna vid dess tillkomst är sådana att det skulle strida mot tro och heder att med vetskap om dem åberopa gåvan och svaranden har haft sådan vetskap eller får antas ha haft sådan vetskap. De omständigheter som gör att det skulle strida mot tro och heder är att svaranden överrumplat och utan förvarning hämtat den demente käranden från hans hem och tagit med sig honom till svarandens hem i och därefter till banken där svaranden förmått honom att överföra det yrkade beloppet till svarandens konto. Uttagen gick till så att svaranden skrev in alla uppgifter på uttagsblanketterna varefter han lade blanketterna framför käranden för undertecknande. Svaranden bestrider att käranden för gåvan lidit av en psykisk störning. Han menar vidare att det saknas orsakssamband mellan en eventuell psykisk störning och den lämnade gåvan. lag om verkan av avtal som slutits under påverkan av en psykisk störning är under alla omständigheter inte tillämplig på gåva. Han har inte förmått käranden att överföra pengar till svaranden eller utnyttjat något oförstånd hos käranden. Det finns inte något förhållande som medför att rättshandlingen inte skulle vara gällande. Han har i vart fall inte haft kännedom om något sådant förhållande. 1.Intyg av , från X, Järnbrottshus äldreboende. 2.Utredning av , gjord av biståndsbedömare Y vid . 3.Brottsanmälan av , och då i synnerhet förhöret med banktjänstemannen vid i . 1.Partsförhör under sanningsförsäkran åberopas med L D, kärandens förvaltare. 2.Vittnesförhör med demenssjuksköterska . 3.Vittnesförhör med leg läkare , vid vårdcentralen . 4.Vittnesförhör med enhetschef vid Järnbrottshus äldreboende, E-post från L D till svarandens dotters e-postadress. 1.Partsförhör under sanningsförsäkran med svaranden. 2.Vittnesförhör med banktjänstemannen . 3.Vittnesförhör med Ö, ÖFM . Tingsrätten ska pröva 1) om käranden visat att han var dement för gåvan. Om svaret är nej ska käromålet ogillas. Om svaret är ja ska tingsrätten pröva 2) om demensen innebär att gåvan är ogiltig enligt lagen om verkan av avtal som slutits under påverkan av en psykisk störning. Om svaret är ja ska käromålet bifallas. Om svaret är nej ska tingsrätten pröva om gåvan är ogiltig på grund av a) att käranden visat att svaranden utnyttjat kärandens demens för att betinga sig gåvan eller b) att käranden visat att svaranden måste antas ha känt till att käranden var dement och att det skulle strida mot tro och heder att med vetskap om demensen åberopa gåvan. Om svaret på någon av frågorna (a eller b) är ja, ska käromålet bifallas. Om svaret på frågorna är nej ska kärandens talan ogillas. vid kontakt med tingsrätten Käranden ./. Svaranden angående av bodelning Tingsrätten avser att avgöra målet utan huvudförhandling. beslutade bodelningsförrättaren om bodelning mellan käranden och svaranden. I bodelningsbeslutet har bodelningsförrättaren prövat hur ett antal lån, som löper med säkerhet i kärandens enskilda egendom, ska behandlas vid bodelningen. Bodelningsförrättarens beslut innebar i denna del att lånen inte beaktades i bodelningen annat än som en skuld tillkommande käranden, att avräknas mot hans enskilda egendom. Den enskilda egendomen består av två fastigheter, vars värde överstiger skuldbeloppen. Käranden yrkar i första hand att tingsrätten ska ändra bodelningsbeslutet på så sätt att ett lån om ska upptas bland hans giftorättsskulder. I andra hand yrkar han att en i bodelningen upptagen personbil, ska frånräknas giftorättsgodset och behandlas som enskild egendom. Svaranden bestrider yrkandet. Lånet har inte något med hans enskilda egendom att göra utan upptogs i samband med inköp av en bil. Bilen är giftorättsgods. För att erhålla bättre räntevillkor ställdes säkerhet i hans enskilda egendom. Om tingsrätten skulle finna att lånet inte kan tas upp bland hans giftorättsskulder bör bilen i vart fall anses utgöra hans enskilda egendom, eftersom den anskaffats med hans enskilda egendom som säkerhet. Bodelningsförrättaren har prövat saken och funnit att skulden inte ska tas upp i bodelningen. Hon har ingen annan uppfattning om den saken. Tingsrätten ska pröva om skulden om ska tas upp som en giftorättsskuld. Om svaret är ja ska bodelningsförrättarens beslut ändras. Om svaret är nej ska tingsrätten pröva om bilen ska tas upp som enskild egendom. Om svaret är ja, ska bodelningsbeslutet ändras. Om svaret är nej ska kärandens talan lämnas utan bifall. Som meddelats per telefon avser tingsrätten att avgöra målet utan huvudförhandling. Ni bereds tillfälle att senast från delfåendet av detta föreläggande lämna eventuella synpunkter på tingsrättens sammanställning av tvistefrågan och slutföra er talan i målet. Handlingarna bör lämnas i två exemplar. Om Ni inte hör av Er inom den angivna tiden, kan tingsrätten komma att avgöra målet ändå. 2.Käranden ska ersätta svaranden för rättegångskostnader med x kr. beslutade bodelningsförrättaren om bodelning mellan käranden och svaranden. I bodelningsbeslutet har bodelningsförrättaren prövat hur ett antal lån, som löper med säkerhet i kärandens enskilda egendom, ska behandlas vid bodelningen. Bodelningsförrättarens beslut innebar i denna del att lånen inte beaktades i bodelningen annat än som en skuld tillkommande käranden, att avräknas mot hans enskilda egendom. Den enskilda egendomen består av två fastigheter, vars värde överstiger skuldbeloppen. Käranden har i första hand yrkat att tingsrätten ska ändra bodelningsbeslutet på så sätt att ett lån om ska upptas bland hans giftorättsskulder. I andra hand har han yrkat att en i bodelningen upptagen personbil, ska frånräknas giftorättsgodset och behandlas som enskild egendom. Svaranden har bestritt yrkandet och yrkat ersättning för rättegångskostnader. Lånet har inte något med hans enskilda egendom att göra utan upptogs i samband med inköp av en bil. Bilen är giftorättsgods. För att erhålla bättre räntevillkor ställdes säkerhet i hans enskilda egendom. Om tingsrätten skulle finna att lånet inte kan tas upp bland hans giftorättsskulder bör bilen i vart fall anses utgöra hans enskilda egendom, eftersom den anskaffats med hans enskilda egendom som säkerhet. Bodelningsförrättaren har prövat saken och funnit att skulden inte ska tas upp i bodelningen. Hon har ingen annan uppfattning om den saken. Käranden har som skriftlig bevisning åberopat skuldebrev för bolån, kvitto på utbetalning av lån samt kvitton på överföring mellan konto och Bil Nord. Svaranden har som skriftlig bevisning åberopat kvitto på uttag av kontantinsats. Tingsrätten ska, som parterna har disponerat sin talan, pröva 1) om skulden om ska tas upp som en giftorättsskuld. Om svaret är ja, ska bodelningsbeslutet ändras. Om svaret är nej ska tingsrätten pröva 2) om bilen ska tas upp som enskild egendom. Om svaret är ja, ska bodelningsbeslutet ändras. Om svaret är nej ska kärandens talan lämnas utan bifall. Skulden på ska avräknas mot enskild egendom Utgångspunkten vid bodelning är att avräkning av en makes skulder görs mot giftorättsgodset. Från denna utgångspunkt görs undantag då en make har enskild egendom om skulden har en särskild anknytning till den enskilda egendomen. Som sådan särskild anknytning anses särskilda förmånsrätter, som t.ex. inteckningar i fast egendom. Då skulden på är förenad med en särskild förmånsrätt ska den avräknas från kärandens enskilda egendom i den mån den enskilda egendomen räcker till, oberoende av vad lånet använts till. Bilen ska tas upp som giftorättsgods All egendom som inte är enskild egendom är giftorättsgods. Egendom kan endast bli enskild genom äktenskapsförord eller villkor av tredje man i gåva, testamente eller i förmånstagarförordnande i livförsäkring. Även vad som trätt i stället för sådan egendom är enskild. Bilen är inte på grund av äktenskapsförord eller annat villkor att betrakta som kärandens enskilda egendom. Att säkerhet ställts i enskild egendom innebär inte heller bilen trätt i stället för sådan egendom. Bilen ska därför tas upp som giftorättsgods. Detta betyder att kärandens talan ska ogillas. Eftersom kärandens yrkande ogillas ska han ersätta svarandens rättegångskostnader. ANVISNING FÖR ÖVERKLAGANDE, se bilaga (DV 401) Den som vill överklaga domen ska göra detta skriftligen. Överklagandet, som ska vara adresserat till Hovrätten för , ska ha inkommit till tingsrätten . DV 401 2008-11 Producerat av ANVISNING FÖR ÖVERKLAGANDE – DOM I TVISTEMÅL Den som vill överklaga tingsrättens dom, eller ett i domen intaget beslut, ska göra detta skriftligen. Skrivelsen ska skickas eller lämnas till tingsrät- ten. Överklagandet prövas av den hovrätt som finns angiven i slutet av domen. Överklagandet ska ha kommit in till tingsrätten från domens datum. för överklagande finns angiven på sista sidan i do- men. Har ena parten överklagat domen i rätt tid, får ock- så motparten överklaga domen (s.k. an- slutningsöverklagande) även om den vanliga ti- den för överklagande har gått ut. ska också i detta fall skickas eller lämnas till tings- rätten och det måste ha kommit in till tingsrätten inom från den i domen angivna sista da- gen för överklagande. Om det första överklagan- det återkallas eller förfaller kan inte heller ans- lutningsöverklagandet prövas. Samma regler som för part gäller för den som inte är part eller intervenient och som vill överklaga ett i domen intaget beslut som angår honom eller henne. I fråga om sådant beslut finns dock inte nå- gon möjlighet till anslutningsöverklagande. För att ett överklagande ska kunna tas upp i hov- rätten fordras att prövningstillstånd meddelas. Hovrätten lämnar prövningstillstånd om 1.det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till, 2.det inte utan att sådant tillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av det slut som tings- rätten har kommit till, 3.det är av vikt för ledning av rättstillämpning- en att överklagandet prövas av högre rätt, el- ler 4.det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet. Om prövningstillstånd inte meddelas står tingsrät- tens avgörande fast. Det är därför viktigt att det klart och tydligt framgår av överklagandet till hov- rätten varför klaganden anser att prövningstillstånd bör meddelas. Skrivelsen med överklagande ska innehålla uppgifter om 1.den dom som överklagas med angivande av tingsrättens namn samt dag och nummer för domen, 2.parternas namn och hemvist och om möjligt deras postadresser, yrken, personnummer och telefonnummer, varvid parterna be- nämns klagande respektive motpart, 3.den ändring av tingsrättens dom som klagan- den vill få till stånd, 4.grunderna (skälen) för överklagandet och i vilket avseende tingsrättens domskäl enligt klagandens mening är oriktiga, 5.de omständigheter som åberopas till stöd för att prövningstillstånd ska meddelas, samt 6.de bevis som åberopas och vad som ska styr- kas med varje bevis. Har en omständighet eller ett bevis som åberopas i hovrätten inte lagts fram tidigare, ska klaganden i mål där förlikning om saken är tillåten förklara an- ledningen till varför omständigheten eller beviset inte åberopats i tingsrätten. Skriftliga bevis som inte lagts fram tidigare ska ges in med överklagandet. Vill klaganden att det ska hållas ett förnyat förhör eller en förnyad syn på stället, ska han eller hon ange det och skälen till detta. Kla- ganden ska också ange om han eller hon vill att motparten ska infinna sig personligen vid huvud- förhandling i hovrätten. Skrivelsen ska vara undertecknad av klaganden eller hans/hennes ombud. Till överklagandet ska bifo- gas lika många kopior av skrivelsen som det finns motparter i målet. Har inte klaganden bifogat till- räckligt antal kopior, framställs de kopior som be- hövs på klagandens bekostnad. Ytterligare upply s- ningar lämnas av tingsrätten. Adress och telefon- nummer finns på första sidan av domen. Om ni ti- digare informerats om att förenklad delgivning kan komma att användas med er i målet/ärendet, kan sådant delgivningssätt också komma att användas med er i högre instanser om någon överklagar av- görandet dit. 1 (6) Bilaga till protokoll från presidentmötet i Tillämpningen av vissa bestämmelser med anledning av EMR Vid ett möte mellan presidenterna för de sex hovrätterna enades de om följande uttalanden kring tillämpningen av vissa bestämmel- ser med anledning av EMR. Genom EMR-reformen (prop. 2004/05:131) har formerna för bevisupptag- ningen i hovrätt och vissa andra processuella bestämmelser förändrats. Hovrätternas överprövande roll har gjorts tydligare. Parterna har dock en i princip bibehållen rätt till fullständig prövning av målet (i tvistemål då prövningstillstånd har beviljats). Hovrättens ansvar för processen bör präg- las av inriktningen att få en så bra och rättvis prövning som möjligt. I det perspektivet måste också bemötandefrågorna och hur processen uppfattas av parterna ges central betydelse. 2 Tillåtande av förnyat förhör 2.1 Den rättsliga regleringen Som huvudregel gäller att muntlig bevisning ska förebringas genom upp- spelning av ljud- och bildupptagning av förhören i tingsrätten. En förut- sättning för att en förhörsperson ska få höras på nytt i hovrätten är att ytter- ligare frågor behöver ställas (35 kap. 13 § andra stycket ). Detta gäller alla som har hörts vid tingsrätten, inklusive tilltalad och målsägande. Enligt förarbetena ska förnyat förhör få ske om ny omständighet åberopats eller ny bevisning tillåtits eller om det är oklart vad en förhörsperson menat med sin utsaga, t.ex. att han eller hon har lämnat motstridiga uppgifter rö- rande en omständighet av betydelse. Uppräkningen är inte fullständig utan bör ses som exempel. Det bör beaktas att bestämmelsen i 35 kap. 13 § avser formerna för presentation av bevisningen och inte reglerar bevisningens in- nehåll. Rätten att föra in nya uppgifter är i huvudsak oförändrad. Med un- dantag för den begränsning som följer av 50 kap. 25 § tredje stycket rätte- Box 2290, 103 17 Besöksadress: 16, Telefon: Fax: Expeditionstid: 08.00-15.00 2 (6) gångsbalken avseende nya rättsfakta och ny bevisning i dispositiva tviste- mål, gäller denna rätt i princip utan restriktioner. Under förutsättning att nya frågor kan antas tillföra målet nya uppgifter bör, med denna utgångspunkt, rätten att ställa nya frågor bedömas främst utifrån regleringen i 35 kap. 7 § . Beträffande frågornas in- nehåll och utformning ska givetvis också bestämmelsen i 36 kap. 17 § sista stycket om frågor som inte hör till saken eller är otillbör- liga beaktas. En allmän utgångspunkt är mot denna bakgrund att nya frågor bör tillåtas om de kan antas tillföra målet något som inte omfattas av tidiga- re bevisupptagning och inte kan vägras med stöd av 35 kap. 7 § rättegångs- balken eller 36 kap. 17 § sista stycket . I dispositiva tviste- mål tillkommer den prövning som skall göras enligt 50 kap. 25 § tredje stycket . Det är viktigt att understryka att lagstiftarens utgångspunkt är att ny bevisupptagning normalt inte ska ske i hovrätten. Den som vill ställa yt- terligare frågor måste således ge domstolen ett fullständigt underlag för prövningen av om frågorna ska tillåtas. Detta underlag måste innehålla uppgifter om varför omförhör bör hållas eller nya frågor ställas, inklusive angivande av bevistema. Såsom anges i propositionen (s. 204) kan oklara uppgifter i detta avseende vara skäl att säga nej till ny bevisupptagning. Det ankommer i första hand på parterna att ta initiativ till förnyade förhör. Visar det sig efter att förhör spelats upp vid huvudförhandlingen att ytterli- gare frågor behöver ställas, kan dock rätten i undantagsfall initiera frågan. Om rätten under beredningen av målet upptäcker brister i inspelningarna som kan motivera nytt förhör eller ytterligare frågor, något som i och för sig är sällsynt, bör den också kunna ta ett sådant initiativ. 2.2 När behöver ytterligare frågor ställas? Förnyat förhör i hovrätten sker i första hand i form av ett tilläggsförhör där upptagningen från tingsrätten först spelas upp och därefter tilläggsfrågor ställs till förhörspersonen. Tydliga fall när tilläggsförhör bör komma i fråga är när det kommer fram nya uppgifter av betydelse genom ny bevisning och part vill ställa frågor till tidigare hörda personer med anledning av de nya uppgifterna, part begär att få ställa tilläggsfrågor på grund av att nya uppgifter av betydelse framkommit på annat sätt sedan tingsrättens dom, part begär att få ställa tilläggsfrågor på grund av att det råder oklar- het om vad en person menat med vissa uppgifter som lämnats vid tingsrätten (svävande uppgifter i sig utgör dock inte skäl för förnyat förhör, se mer nedan om då tilläggsförhör inte bör komma i fråga), 3 (6) part begär att få ställa tilläggsfrågor på grund av att en person har nya eller ändrade uppgifter av betydelse att lämna (t.ex. om en för- hörsperson glömt att lämna vissa uppgifter eller har ändrat uppfatt- ning angående en omständighet av betydelse sedan huvudförhand- lingen i tingsrätten), förnyat förhör ska ske med ena parten och det kan antas att nya uppgifter av betydelse då kommer fram och motpartens om- bud/försvarare mot den bakgrunden begär förnyat förhör även med sin huvudman, den tilltalade saknat försvarare vid tingsrätten och en försvarare som förordnats i hovrätten gör gällande att uppgifter av betydelse inte kommit fram eller kommit fram på ett felaktigt sätt, presentationsutrustning eller liknande har använts under det inspe- lade förhöret och en uppspelning kan antas ge en bristfällig bild av vad som förekommit vid förhöret. Tydliga fall när tilläggsförhör inte bör komma i fråga är när part begär att få ställa tilläggsfrågor endast på grund av att tingsrät- ten uppges ha felbedömt en persons trovärdighet, part begär att få ställa tilläggsfrågor endast på grund av att parten fö- reträtts av annat ombud/annan försvarare vid förhandlingen vid tingsrätten, part begär att få ställa tilläggsfrågor till en person på grund av att denne lämnat svävande uppgifter vid tingsrätten och det egentligen inte råder något tvivel om vad som menats och det inte heller finns skäl att anta att andra uppgifter av betydelse skulle lämnas i hovrät- ten. Förnyat förhör i hovrätten kan också ske i form av ett omförhör, utan fö- regående uppspelning av tingsrättsförhöret. Omförhör blir aktuellt i första hand då det inte finns någon upptagning från tingsrättens förhör som är se- och hörbar, t.ex. då tekniken inte funge- rat. Av förarbetena framgår även att omförhör kan bli aktuellt då förhöret vid tingsrätten med hänsyn till hur målet har gestaltat sig i hovrätten har förlorat i aktualitet. Tydliga fall när omförhör bör komma i fråga är när det av tekniska eller andra skäl inte finns någon godtagbar upptag- ning, 4 (6) presentationsutrustning eller liknande har använts under det inspe- lade förhöret och det bedöms svårt att tillgodogöra sig bevisningen utan ett nytt förhör, tilltrosbevisning upptagits per telefon vid tingsrätten, förhöret vid tingsrätten gällt flera åtalspunkter som inte särskiljts medan frågan i hovrätten gäller endast en mindre del av det som var aktuellt i första instans,