sou · H1B374LL · 2013-10-10 00:00:00 — Sammanfattning på lättläst svenska på arbetsmarknaden förändrats. för ungdomar att få ett arbete, arbetslösheten är högre och anställningarna är inte lika trygga som . att ungas arbeten bara är för . är det mycket svårt att få ett arbete för personer som inte har en utbildning. Unga har därför svårare att ta sig in på arbetsmarknaden . Unga som inte arbetar eller studerar är en grupp som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. av alla som var 15–varken arbetade eller studerade . Det behövs ett starkt och stadigt stöd för att hjälpa dessa unga på vägen tillbaka till utbildning eller in på arbetsmarknaden. För många av dessa unga kan det vara en lång och svår väg Sammanfattning på lättläst svenska eller för att komma in på arbetsmarknaden. är att gå klart en utbildning. De unga som har avbrutit eller aldrig börjat gymnasiet har en mycket stor risk att senare inte arbeta eller studera. Det är också viktigt hur de unga har haft det när de växte upp. Att ha växt upp i en familj som har problem och dåligt med pengar ökar risken för att man inte ska få ett arbete. När man gör en utredning får man direktiv som säger hur man ska göra utredningen. Den här utredningens direktiv säger att utredningen ska läsa och försöka förstå olika statistiska källor för att lära sig mer om unga som inte arbetar eller studerar. Statistik är siffror på olika fakta. När utredningen har undersökt statistiken ska utredningen föreslå hur man kan göra ändringar. att utredningen ska fundera på hur man kan få fler som arbetar med unga att samarbeta. Utredningen ska även försöka förstå vad det är som gör att olika grupper av unga inte arbetar eller studerar. Utredningen ska särskilt undersöka om något i samhället gör att många av dessa unga aldrig får ett arbete. Sammanfattning på lättläst svenska ska utredningen också ta reda på vilka som arbetar för att hjälpa unga som inte arbetar eller studerar. Många som hjälper unga samarbetar inte Arbetsförmedlingen, kommuner och är några som arbetar för att hjälpa de unga som vi skriver om. arbetar de med samma saker, men de gör olika mycket. De vet också ganska lite om deras stöd verkligen hjälper de unga. Det är därför oklart om stödet passar de unga som behöver hjälpen mest. Ungdomar med stora behov får många olika slags hjälp från olika håll. Men de som ger stöd och hjälp vet ofta inte om varandra. vara med i något som kommunen ordnar för att efteråt börja på något som staten ordnar med ett liknande innehåll. Den unge kan också vara i kontakt med eller andra myndigheter. Men det finns ofta ingen som har en hel bild av vad den unge får för stöd eller som har ett helt ansvar för detta. Det finns inga regler för samarbete i hela landet. Samarbetet är olika organiserat. Samarbete kan fungera bra i vissa kommuner men det kan bli bättre i andra. Sammanfattning på lättläst svenska Kunskapen om stöd måste bli bättre Det räcker inte bara med att säga att en ung person är arbetslös. För att vi ska bli bättre på att ge stöd och hjälp till dem som lämnar skolan och ska börja söka arbete behöver vi veta mer om dem. Det behövs mer kunskap så vi kan förstå hur många unga som har svårigheter och vilka behov de har av stöd. har ingen den kunskapen, varken över hela landet eller i kommunerna. Bristen på sådan kunskap kan göra så att politikerna inte fattar de rätta och bästa besluten. nya siffror om de unga utan utbildning och arbete och mer kunskap om olika grupper av ungdomar med dessa svårigheter. Vi måste veta mer om hur stöd till unga som inte studerar eller arbetar hjälper dem till arbete eller utbildning. kan man inte ge stöd som passar varje ung person. Då måste man veta mer om hur bra stöden verkligen är. Sammanfattning på lättläst svenska Räkna hur många unga som inte arbetar eller studerar För att se vilka svårigheter ungdomar har på arbetsmarknaden räknar man dem som är arbetslösa. har ungdomars situation på arbetsmarknaden förändrats på flera sätt. Därför måste vi bli bättre på att räkna hur många unga som varken arbetar eller studerar. gör en undersökning som heter Arbetskraftsundersökningen. Denna undersökning ska användas för att räkna antalet unga utan arbete och studier. I och med detta nya sätt att räkna på får vi också ett nytt sätt att beskriva hur unga har det. Vi behöver veta mer om ungdomars övergång mellan skola och arbete För att kunna hjälpa ungdomar när de lämnar skolan och ska börja arbeta behöver vi mer kunskap. Till exempel behöver vi mer kunskap om hur sättet att få arbete har förändrats för olika grupper av unga. Vi behöver också kunskap om skillnader i olika delar av landet. Sammanfattning på lättläst svenska att myndigheten ska beskriva hur det fungerar med ungdomars övergång mellan skola och arbete. Det ska komma en sådan beskrivning . Beskrivningarna ska allra mest handla om de grupper som man tror har allra svårast med att få arbete. Gör bättre undersökningar av dem som lämnar gymnasiet Myndigheten undersöker vad ungdomar gör från gymnasieutbildningens slut och efter. Men utredningen kan se att det helt saknas kunskap om de unga som saknar gymnasieutbildning och för de unga som avbryter en sådan utbildning. Utredningen föreslår därför att också ska undersöka ungdomar som saknar gymnasieutbildning. att fler unga som varken arbetar eller studerar ska få stöd i övergången mellan skola och arbetsliv. För att kunna erbjuda sådant stöd ska fler unga vara i kontakt med Arbetsförmedlingen. Sammanfattning på lättläst svenska Men utredningen har sett att alla unga inte har kontakt med Arbetsförmedlingen. Utredningen tycker att detta är ett problem. Vi föreslår därför att myndigheten ska undersöka Arbetsförmedlingens arbete för att se hur bra myndighetens stöd passar de ungas behov. Ge stöd utifrån vad man vet När unga söker ekonomiskt stöd på grund av arbetslöshet kan det betyda att kommunen inte bara ger de unga pengar. Kommunen har också rätt att säga att den unge ska vara med i en arbetsmarknadsåtgärd. Det kan vara en kurs till exempel. att det saknas kunskap om ifall arbetsmarknadsåtgärder hjälper de unga att få arbete. att man ska få mer kunskap om detta. Vi föreslår att myndigheten får i uppdrag att göra Kunskapsguiden större. Kunskapsguiden är en databas på internet med utbildningsmaterial som kommuner och myndigheter kan använda. nya kunskaper om arbetsmarknadsåtgärder för unga personer med ekonomiskt stöd. Sammanfattning på lättläst svenska ska också undersöka om det går att göra en studie av unga personer som varit med i kommunens arbetsmarknadsåtgärder. Studien ska ta reda på vilka stöd som verkligen fungerar för att hjälpa de unga att få ett arbete. för unga personer med ekonomiskt stöd ska bli bättre. Utredningen föreslår att . ska gå till detta. Satsa på unga inom samordningsförbund Arbetsförmedlingen, , landsting och kommuner måste arbeta tillsamman med vissa frågor, till exempel rehabilitering. De arbetar tillsammans i samordningsförbund. Samarbetet styrs av lagen som kallas Finsam. Utredningen tycker att samordningsförbundens arbete är ett bra sätt för samarbete som också kan bli bättre. Man kan bli bättre på att samarbeta när det gäller stöd till gruppen unga utan utbildning och arbete. De ungdomar som har störst behov ska få bättre stöd. att ungdomar som inte arbetar eller studerar tillhör dem som samordningsförbunden ska arbeta för. ska arbeta för unga som varken arbetar eller studerar. Sammanfattning på lättläst svenska Staten ska betala samordningsförbunden till 2017 för att arbeta med detta. till unga utanför gymnasieskolan är kommunerna med i samordningsförbund genom . Men stöd med utbildning är viktigare för unga som inte arbetar eller studerar. att utbildningens roll ska bli tydligare. Kommunerna ska samarbeta med , och Arbetsförmedlingen för att kunna använd sina pengar bättre när det gäller ungdomar som inte går i gymnasiet. Arbetsförmedlingen ska samarbeta om unga Ungdomar som har extra svårt att få arbete behöver stöd från fler än en myndighet. vad gäller stödet till dessa unga. Arbetsförmedlingen ska arbeta mer med denna grupp Myndigheten ska ge tidigt stöd till unga med stort behov av stöd. Sammanfattning på lättläst svenska Utredningen tycker att det är mycket viktigt att Arbetsförmedlingen blir bättre på att samarbeta med andra myndigheter när det gäller de unga som har extra svårt att hitta arbete och som behöver stöd från flera håll. att Arbetsförmedlingen ska tänka mer på denna grupp när de arbetar i samordningsförbund. att Arbetsförmedlingen ska utveckla stödet till ungdomar som av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden och är i behov av samordnat stöd. Detta ska Arbetsförmedlingen göra genom att samarbeta mer med kommuner och andra myndigheter. Samarbetet ska ske inom det arbete som samordningsförbunden gör. Där det inte finns ett samordningsförbund ska man samarbeta direkt med kommuner och andra myndigheter. Utredningen har sett att det finns många olika stöd till gruppen unga. Men det finns ingen myndighet eller organisation som har en hel bild av stöden och som arbetar med frågorna i hela landet och i kommunerna. Därför tycker utredningen att det behövs någon att fler unga med många olika behov får ett samordnat stöd. Därför föreslår utredningen att en nationell samordnare ska ge stöd till samordningsförbundens arbete Sammanfattning på lättläst svenska Skapa rätt till gymnasial vuxenutbildning Elever med utvecklingsstörning kan få gå i särskolan om man tror att barnen inte kommer att nå målen för eller gymnasieskolan. Men ibland händer det att elever har blivit felaktigt placerade i särskola. De eleverna kan få det svårt att sedan få ett arbete. har många nya lagar försökt att se till att inga barn och unga ska gå i särskolan om de inte har en utvecklingsstörning. Trots dessa ändringar i lagarna kommer nog ändå en del barn och unga bli felaktigt placerade i särskolan. Därför kan man också tro att det finns ungdomar som har gått ut gymnasiesärskolan trots att de inte ska ha gått där. Dessa ungdomar har ingen rätt till utbildning på vanliga gymnasiet när de gått klart gymnasiesärskolan. det ska införas en sådan rätt. Alla elever i särskolan ska kunna få nya beslut I grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska barn med utvecklingsstörning gå. Men om någon tror att ett barn utan utvecklingsstörning går där ska man anmäla det och kommunen ska besluta på nytt. Det kallas för anmälningsskyldighet och omprövningsskyldighet. Sammanfattning på lättläst svenska Från blev reglerna tydligare för att anmäla och besluta på nytt att en elev inte längre hör till dem som ska gå i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. De nya bestämmelserna gäller för dem som börjar sin utbildning efter . Utredningen tycker att det är viktigt att samhället är rättssäkert. Det betyder att alla ska vara skyddade av lagen. att de nya reglerna ska gälla även för de elever som påbörjat sin utbildning före . Utredningen föreslår därför att reglerna ska ändras. Reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet vid misstanke om felaktig särskoleplacering ska gälla för alla elever i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan Då kommer anmälnings- och omprövningsskyldigheten att gälla för alla elever som går i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. Detta kommer förslagen att kosta mest att medföra ökade kostnader för staten . att ge ökade kostnader för kommunerna. Förslagen kan innebära ökade kostnader för staten med Sammanfattning på lättläst svenska För kommunerna kan förslagen ge ökade kostnader Vi föreslår att dessa ökade kostnader ska betalas av staten. När detta ska börja gälla att de här förslagen till författningsändringar ska börja gälla . Vi tror inte att det behövs några övergångsbestämmelser.