sou · H1B310 · 2013-05-15 00:00:00 — I består bostadsbeståndet till av egnahem, en liten andel ägarlägenheter i flerbostadshus och av bostäder i borettslag (som är helt jämförbara med bostadsrätt i , med undantag för att borettslag inte är skattesubjekt) och av hyresbostäder, varav en liten andel är offentligt ägda och avsedda för grupper med särskilda behov. Privata personer står bakom huvuddelen av småhusproduktionen. Av flerbostadshusproduktionen står boligbyggelag för och i övrigt består produktionen av ägarsektioner och i någon mån av privata borettslag och hyresbostäder. Evaluering af den obligatoriske byggeskadeforsikringsordning. Utblick mot andra nordiska länder Vid avtal mellan entreprenör och konsument om uppförande av nya ägarbostäder, inklusive fritidsbostäder, måste entreprenören ställa säkerhet för fullgörande av avtalet i de fall avtalsbeloppet överstiger cirka 126 . gäller motsvarande krav även för boligbyggelag. Om avtalssumman understiger cirka 165 krävs inte skyddet. Säkerheten kan vara en bankdeposition, en bankgaranti eller en försäkring. Entreprenören är skyldig att dokumentera att det finns en säkerhet och innan garantin har dokumenterats och visats för konsumenten ska denne hålla inne all betalning till entreprenören. Det blir därmed konsumentens uppgift att se till att säkerheten finns. Säkerheten räknas som en andel av entreprenadsumman. under byggtid och därefter är kravet i det fall entreprenörens åtagande är att uppföra en byggnad på konsumentens mark. I det fall avtalet handlar om en rätt för konsumenten att köpa mark med en uppförd byggnad eller om det handlar om förvärv mellan boligbyggebolag och konsument räcker det att säkerheten utgör och därefter. Samma reklamationsfrist gäller vid fastighetsöverlåtelser i allmänhet och så även i de fall en ny färdigställd ägarbostad säljs. Det finns möjlighet att frivilligt teckna byggfelsförsäkring och det finns ett fåtal aktörer som erbjuder byggfelsförsäkring i . Det har diskuterats om ett obligatoriskt krav på försäkring skulle införas men när frågan utretts har man avrått från detta8. Man har tyckt att bustadsoppföringsloven i huvudsak tillgodoser behovet av lagreglerade garanti- eller försäkringsordningar för byggfel, men att garantitiden är för kort och garantibeloppen för små. I utredningen har det också pekats på att konsumentskyddet vid köp av nya bostäder är för svagt. 8 NOU 2005:12. Mer effektiv bygningslovgivning II. Bygningslovutvalgets andre delutredning med lovförslag. 8Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel 8.1Ny lag om försäkring Utredningen har givit ett förslag till försäkringsskydd i form av lag om försäkring för åtgärdande av vissa byggfel, kort benämnt Utredningens bedömning är att förslaget uppfyller de krav på försäkringsskydd och de önskemål som redovisas ovan i avsnitt 6. 8.2Lagens tillämpningsområde, definitioner och kopplingar till Förslag: En åtgärdandeförsäkring ska finnas vid nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av en- och tvåbostadshus samt vid nybyggnad av flerbostadshus som är avsett för bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastighet. En åtgärdandeförsäkring ska även finnas när byggnad som huvudsakligen används eller har använts för annat ändamål än bostad, inreds för eller ianspråktas som en- och tvåbostadshus eller flerbostadshus som är avsett för en bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastigheter. En åtgärdandeförsäkring behövs inte om den sammanlagda byggkostnaden inte överstiger tio prisbasbelopp. En bestämmelse föreslås att försäkringsgivaren ska registrera försäkringen i befintligt register för energideklaration för byggnader som hanteras av . Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel Utredningen ger ett förslag på en åtgärdandeförsäkring som ska gälla för en- och tvåbostadshus och för flerbostadshus avsedda för bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastighet. För en- och tvåbostadshus gäller den vid nybyggnad, tillbyggnad ombyggnad eller omvandling från annan användning till bostad. För ägarlägenhetsfastigheter och bostadsrätter gäller den vid nybyggnad eller omvandling från annan användning till bostad. Som utredningen framhållit kan ett slopande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen få betydande konsekvenser för de konsumenter som drabbas av allvarliga byggfel. Begreppet konsument i konsumenttjänstlagen (1985:716) är begränsat till en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. Det innebär att bostadsrättsföreningar inte räknas som konsumenter då de utgör juridisk person. De speciella reglerna i 51–61 §§ konsumenttjänstlagen omfattar enbart uppförande eller tillbyggnad av en- eller tvåbostadshus (småhusentreprenader). Sammantaget innebär detta att bostadsrättsföreningar inte i konsumenttjänstlagen har något särskilt uppbyggt lagsystem som är behjälpligt vid bedömning av avtals innehåll, tolkningar av avtal m.m. Det förhållandet att en bostadsrättsförening inte räknas som konsument skulle kunna tolkas som att det därmed inte heller skulle finnas något behov av ett kompletterande försäkringsskydd. Utredningen gör dock bedömningen att det förhållandet att en bostadsrättsförening inte omfattas av särskilda regler i konsumenttjänstlagen gör att behovet av en obligatorisk försäkringslösning till skydd för svåra ekonomiska konsekvenser vid allvarliga byggfel är betydande. En bostadsrättsförening är dessutom i en mycket svag ställning i samband med nybyggnation för bostadsrätter. när de viktigaste kontrakten tecknas, exempelvis entreprenadkontrakt och köpekontrakt, företräds bostadsrättsföreningen av en styrelse där ledamöterna inte utgörs av blivande bostadsrättsinnehavare. Ofta har den första styrelsen en stark koppling till producenten. Först när det finns färdiga lägenheter som kan upplåtas med bostadsrätt inträder de verkliga medlemmarna, dvs. de boende i bostadsrättsföreningen och är samtliga avgörande kontrakt redan skrivna. Detta innebär att bostadsrättsföreningen kan bli belastad av oförmånliga avtal och saknar i dessa fall särskild skyddslagstiftning. Ur ett ekonomiskt perspektiv drabbas bostadsrättsföreningens medlem lika mycket som den som äger en villafastighet av det Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel förhållandet att det finns allvarliga byggfel. Bostadsrättsinnehavaren kan drabbas såväl direkt, genom att felen är härledda till själva lägenheten och ligger inom det ansvarsområde som medlemmen själv bär. Bostadsrättshavaren kan även drabbas indirekt såsom medlem och ekonomisk bärare av föreningen som måste ta dryga kostnader för åtgärdande. Det finns inte något skäl att låta försäkringsplikten omfatta tillbyggnad och ombyggnad när medlemmarna i en befintlig förening själva styr över såväl avtal som anlitande av konsulter etc. I en dylik situation får bostadsrättsföreningen handha sina egna angelägenheter såsom det åligger en förvaltande fastighetsägare. Däremot bör försäkringen omfatta de fall när byggnad som huvudsakligen används eller har använts för annat ändamål än bostad, inreds för eller ianspråktas som bostadshus som är avsett för en blivande bostadsrättsförening. Mot denna bakgrund har utredningen bedömt att bostadsrättsföreningar ska omfattas vid nyuppförande av flerbostadshus och vid omvandling till bostäder. Beträffande ägarlägenhetsfastigheter och tillhörande gemensamhetsanläggningar är ägarens ekonomiska ställning att jämföra med ägaren av en- eller tvåbostadshus, dvs. ägaren bär själv konsekvensen för skadan i den egna ägarlägenheten och samtliga ägare bär konsekvensen av skador i den samfällda delen. Utredningen har även ställt sig frågan om förslaget ska omfatta jämväl uppförande av flerbostadshus för hyresrätter, men funnit att detta inte är befogat. Skälet härför är att det inte föreligger samma behov av skydd. Hyresgästen har inte för erhållande av en hyreslägenhet lagt in något eget kapital. Den ekonomiska risken som hyresgästen har att hantera är den månatliga hyran och för hanteringen av denna samt annan skada för begränsat nyttjande finns godtagbara och väl anpassade regler i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). En särskild paragraf införs där begreppen i lagen definieras. Begreppen nybyggnad, ombyggnad och tillbyggnad motsvarar de som finns i 1 kap. PBL med den skillnaden att nybyggnadsbegreppet begränsas till uppförande av en nybyggnad. Utredningens förslag skiljer inte på en- och tvåbostadshus som används för permanent bruk eller för fritidsändamål. Utredningen väljer i stället en beloppsbegränsning såtillvida att man inte behöver Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel någon åtgärdandeförsäkring om den sammanlagda byggkostnaden1 inte överstiger tio prisbasbelopp, vilket motsvarar . För är det en stor fördel att inte behöva särskilja vad som är avsett för permanentrespektive fritidsbruk. Genom att i stället anknyta värdet av vad som byggs till prisbasbelopp ges en enkel och förståelig tillämpningsregel. Det är byggherren som ska tillse att det finns en åtgärdandeförsäkring och byggherre definieras på samma sätt som i PBL, dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Förslaget innebär att den obligatoriska åtgärdandeförsäkringen måste ha tecknats och vara registrerad för att startbesked ska kunna ges enligt . Detta innebär även att det liksom , på motsvarande sätt som för byggfelsförsäkring, är motiverat att vid det tekniska samrådet enligt 10 kap. 19 § PBL gå igenom behovet av åtgärdandeförsäkring enligt de nya regler som föreslås. Nuvarande krav i 10 kap. 16 § PBL om att ge försäkringsgivare för byggfelsförsäkring eller den som svarar för färdigställandeskydd tillfälle att delta i tekniskt samråd bör dock kunna slopas. Utredningens intryck är att dessa nämnda parter sällan väljer att delta i samrådet. Nyttan av 10 kap. 16 § uppväger inte den administrationen som paragrafen kräver. Detta bedöms även bli fallet med de förslag som utredningen lägger i övrigt. Utredningen föreslår en bestämmelse att försäkringsgivaren ska registrera försäkringen i ett centralt dataregister som hanteras av . Registret över åtgärdandeförsäkringar föreslås ingå i befintligt register för energideklaration för byggnader. Därmed underlättas hantering i samband med startbesked såtillvida att endast behöver få bekräftat att en försäkring är registrerad. Utan att det särskilt anges i lagtext omfattas åtgärdandeförsäkringar av försäkringsavtalslagens (2005:104) bestämmelser. 1 Med begreppet byggkostnad avses kostnaden för att uppföra byggnader, inte kostnader för markförvärv eller exempelvis anslutningsavgifter för vatten och avlopp. Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel Förslag: Åtgärdandeförsäkringen ska omfatta erforderlig utredning, kostnaden för att åtgärda fel i eller skada på grund av fel i byggnadens konstruktion, det material som använts i byggnadsarbetet eller som beror på utförandet av arbetet och som innebär avvikelse från tekniska egenskapskrav i PBL eller föreskrifter angående tekniska egenskapskrav som meddelats med stöd av PBL. En åtgärdandeförsäkring ska även omfatta annan väsentlig skada på byggnaden som beror på byggnadens konstruktion, det material som används i byggnadsarbetet eller utförande av arbetet (s.k. utvecklingsfel). Åtgärdandeförsäkringen följer objektet, dvs. byggnaden, och åtgärdandeförsäkringen gäller för av räknat från godkänd slutbesiktning i entreprenaden eller från slutbesked enligt PBL. Åtgärdandeförsäkringen ska omfatta utredning för att kontrollera om ersättningsbart fel eller skada föreligger. Den utredning som försäkringsbolag ska göra ska vara erforderlig, dvs. behövas för att kunna visa om ett fel eller skada som omfattas av försäkringen föreligger. I och med dagens krav på slutbesked i PBL finns en naturlig möjlighet att räkna tioårsfristen för att ta i anspråk försäkringen antingen från godkänd slutbesiktning i entreprenaden eller för det fall slutbesiktning inte har gjorts från tidpunkt för slutbesked. Då det finns olika sorters slutbesked i PBL, slutbesked, interimistiskt slutbesked eller villkorat slutbesked, ska det tidigaste av dessa gälla som tidpunkt. Som redovisats ovan under avsnitt 6 avses med s.k. utvecklingsfel sådana fel som på grundval av det vetenskapliga tekniska vetandet vid tiden för uppförande av huset inte fanns någon möjlighet att upptäcka. I lag om byggfelsförsäkring ingår inte s.k. utvecklingsfel, vilket framgår av lagens 2 § tredje stycke som föreskriver att det med fel enligt försäkringen ska avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes. Att få en försäkring som även inkluderar s.k. utvecklingsfel är en betydande vinst för konsumentskyddets nivå. Ett skydd vid s.k. utvecklingsfel finns varken för ägaren av en- eller tvåbostadshus Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel eller för ägarna av flerbostadshus avsett för bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastighet. Åtgärdandekostnaden vid dylika fel uppgår ofta till betydande belopp och även om det är så att felen inte så ofta förekommer så är situationen sådan att när det väl inträffar så kan det omfatta ett stort antal byggnader. Utredningens förslag innebär ett försäkringsskydd för s.k. utvecklingsfel , dvs. för skador som anmäls till försäkringsgivaren efter godkänd slutbesiktning av entreprenaden eller, om slutbesiktning inte har gjorts, från tidigaste startbesked enligt någon av bestämmelserna i 10 kap. 34, 35 eller 36 §§ PBL, dvs. någon av tidpunkterna för slutbesked, interimistiskt slutbesked eller slutbesked med villkor. 8.4Den nya lagen ger ett flexibelt system för val av försäkringsbelopp, premie och självrisk. Förslag: En åtgärdandeförsäkring kan begränsas till visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp). För en åtgärdandeförsäkring ska även bestämmas en självrisk. Begränsningen för hur dessa belopp bestäms ges i lagen. För försäkringsgivarna är det viktigt att kunna bedöma den ekonomiska risken för given försäkringslösning. För försäkringshavaren är det viktigt att veta vilken ersättning som kan utgå vid fel eller skada. I förslaget har givits begränsningar för nivån på försäkringsbeloppet innebärande av byggkostnaden, dock lägst tio prisbasbelopp. Detta innebär att utredningen inte föreslår ett krav på försäkringsbelopp motsvarande av byggkostnaden, vilket är fallet med dagens byggfelsförsäkring. Utredningen bedömer att försäkringen, för att få en lägre försäkringspremie, bör kunna begränsas till ett skydd om av byggkostnaden. Därmed ges konsumenten möjlighet att välja ett lägre försäkringsbelopp och därmed få en lägre försäkringspremie. Utredningens förhoppning är att den medvetne försäkringsköparen gör egna bedömningar av sitt försäkringsbehov utifrån egen ekonomi, byggprojektets art, användning av standardkontrakt och entreprenörens erfarenhet, skicklighet och referenser. Det viktiga är att det sätts en lägsta gräns, dvs. den gräns man inte får understiga. Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel Något hinder att teckna försäkring med högre belopp, t.ex. hela byggkostnaden eller s.k. fullvärdesförsäkring, finns inte. För ett nybyggt flerbostadshus kan byggkostnaden ligga på . Det försäkringsskydd som ges för allvarliga fel och s.k. utvecklingsfel ger då ett försäkringsskydd motsvarande . För en villafastighet kan byggkostnaden ligga på exempelvis . I ett dylikt fall blir försäkringsskyddet . Det är först i en situation där byggkostnaden ligger kring 700 000–som den lägsta gränsen tio prisbasbelopp kommer att användas. Utredningen har bedömt att självrisken ska kunna bestämmas till maximalt ett prisbasbelopp, vilket motsvarar . Summan är i sig betydande, men motsvarar den en summa som en enskild faktiskt kan planera för och har möjlighet att betala, exempelvis via lån. Vid allvarliga byggfel, t.ex. i husets stomme, får en sådan självrisk bedömas skälig i proportion till åtgärdskostnaden. Genom att införa större flexibilitet i valet av självrisk ges konsumenten ännu ett verktyg att påverka priset för sin försäkring. 8.5Snabb utredning och krav på åtgärdandeplan Förslag: Försäkringsgivare får ett tydligare ansvar för att utreda fel eller skada och för att snabbt och effektivt hantera åtgärdandet. Försäkringsgivaren ska ta fram en åtgärdandeplan från anmält fel eller skada. Försäkringsgivaren ansvarar gentemot försäkringshavaren för att ett åtgärdande genomförs. Vid regress ska försäkringsgivaren även inkludera försäkringshavarens självrisk. Dagens byggfelsförsäkring är subsidiär (gäller i andra hand) i förhållande till entreprenörens ansvar, vilket har inneburit att den har upplevts som ineffektiv och långsam. I den föreslagna åtgärdandeförsäkringen har däremot försäkringsgivaren en skyldighet att påbörja utredning av anmält fel och/eller skada omgående efter Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel anmälan och resultatet av utredningen ska redovisas till försäkringshavaren. Om fel och/eller skada konstateras ansvarar försäkringsgivaren för att dessa åtgärdas. Utredningen ska vara erforderlig, dvs. tillräcklig för att konstatera huruvida det anmälda felet/skadan omfattas av försäkringen eller inte. I vissa fall kan detta avgöras redan vid första telefonkontakt medan det i andra fall kräver en okulär besiktning som i sin tur avgör behovet av fortsatt teknisk utredning. Försäkringshavarens självrisk inkluderar kostnaden för utredningen och försäkringsgivaren ska naturligtvis vid anmälan från försäkringshavaren nogsamt informera om att utredning påbörjas och att därmed kostnadsansvaret åligger försäkringshavaren upp till gällande självrisk. Åtgärdandet är det viktiga, varför förslaget bygger på att det ska framtas en åtgärdandeplan och detta ska ske från anmälan. Genom att det finns en åtgärdandeplan ska det tydliggöras för försäkringshavaren på vilket sätt åtgärdandet kommer att ske och vilken tidsram som gäller. Utredningen har förståelse för att det kan uppkomma tidsmässiga hinder för åtgärdande, exempelvis årstidsberoende arbeten, och att åtgärdandeplanen kan behöva revideras. En revidering ska meddelas försäkringshavaren. Det avgörande är att det är försäkringsgivaren som ansvarar gentemot försäkringshavaren för att ett åtgärdande genomförs. Försäkringsgivaren är oförhindrad att anlita utomstående entreprenör för åtgärdande eller att låta de ursprungliga entreprenörerna rätta det som är fel. Försäkringsgivaren bedömer det civilrättsliga avtalet och bedömer även konsekvenserna av att inte låta den ursprungliga entreprenören få möjlighet att vidta rättelse. Försäkringsgivaren ska vara den som bedömer möjligheten att ställa regresskrav gentemot leverantör, entreprenör, projektör eller annan konsult. Försäkringsgivaren är den som har möjlighet att göra detta på ett professionellt och rationellt sätt utifrån gällande avtal, lagregler m.m. Vem kravet ska riktas mot får försäkringsgivaren bedöma, varvid det naturligtvis kan bli fråga om krav mot den som utfört arbetet, dvs. entreprenören, men likaså mot den som projekterat för utförande eller annan konsult, exempelvis arkitekt, som givit lösningar som kan påverka byggnaden såtillvida att fel föreligger. Utredningen utgår från en aktiv försäkringsgivare vad gäller regressrätten och inkluderar då även enligt regelsystemet att försäkringshavarens självrisk ska ingå i eventuellt regresskrav. Överväganden och förslag till utformning av försäkringsskydd vid byggfel 8.6Förslag till lag om färdigställandeskydd I direktiven till utredningen har uttalats att det ska finnas en lag om färdigställandeskydd huvudsakligen i enlighet med det system som redan finns i lagen om byggfelsförsäkring. Utredningen anser att det bör finnas två skilda lagar, dvs. en lag om åtgärdandeförsäkring och en lag om färdigställandeskydd. Detta bl.a. mot bakgrund av att färdigställandeskyddet i sig kan inkludera en försäkringslösning men även kan bestå i en bankgaranti. Det är därför inte lämpligt att sammanföra lagarna. De förändringar som skett i lagen om färdigställandeskydd är dels att det införs en ny paragraf med definitioner av begrepp som motsvarar det förslag som givits i lagen om åtgärdandeförsäkring, dels att färdigställandeskyddets nivå kopplas till samma nivå som ska gälla för åtgärdandeförsäkring, dvs. Övriga förändringar är av redaktionell karaktär. För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). I 14 § anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting eller företag eller enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Enligt 15 a § ska ett betänkande som innehåller förslag till nya eller ändrade regler redovisa förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 9.1Kort sammanfattning av utredningens direktiv och förslag Inledningsvis redovisas en kort sammanfattning av utredningens direktiv och huvudsakliga förslag. Från det ursprungliga direktivet, Dir 2011:10, återstår efter överlämnandet av delbetänkandet SOU 2012:86, Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga regler och förutsägbara byggregler, att behandla frågan om att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen. fick utredningen tilläggsdirektiv, Dir 2012:88. Detta tillägg omfattade att utreda behovet av att ge konsumenter ett ekonomiskt skydd för byggfel om nuvarande lag om byggfelsförsäkring tas bort. Oavsett utredningens bedömning i detta avseende ska ges förslag på hur ett sådant skydd kan utformas. Frågan om delat byggansvar Utredningen föreslår att föreläggande om rättelse i vissa situationer ska kunna riktas mot den som byggherren anlitat för att utföra den byggnadsåtgärd som föreläggandet avser – s.k. ansvarig entreprenör enligt PBL. Föreläggande mot ansvarig entreprenör förutsätter att denne före byggstart har godkänt att så får ske, genom att ta på sig uppgiften som ansvarig entreprenör enligt PBL samt att detta framgår av kontrollplanen. Föreläggande om rättelse ska riktas mot ansvarig entreprenör endast om enkelt kan fastställa vilken ansvarig entreprenör som ansvarar för den åtgärd som ska rättas samt att denne kan nås med skälig arbetsinsats. Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda ska föreläggandet i stället riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare. Borttagande av byggfelsförsäkringen och införande av åtgärdsförsäkring Utredningen föreslår att en åtgärdandeförsäkring ska finnas vid nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av en- och tvåbostadshus samt vid nybyggnad av flerbostadshus som är avsett för en bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastigheter. En åtgärdandeförsäkring behövs inte om den sammanlagda byggkostnaden inte överstiger tio prisbasbelopp. Utredningen skiljer inte på en- och tvåbostadshus som används för permanent bruk eller för fritidsändamål. Åtgärdandeförsäkringen ska omfatta erforderlig utredning, kostnaden för att åtgärda fel i byggnaders konstruktion, det material som använts i byggnadsarbetet eller beror på utförandet av arbetet och som innebär avvikelse från tekniska egenskapskrav i PBL eller föreskrifter angående tekniska egenskapskrav som meddelas med stöd av PBL. En åtgärdandeförsäkring kommer även att omfatta annan väsentlig skada på byggnaden som beror på byggnadens konstruktion, det material som används i byggnadsarbetet eller utförandet av arbetet, s.k. utvecklingsfel. Åtgärdandeförsäkringen följer objektet, dvs. byggnaden, och åtgärdandeförsäkringen gäller för av räknat från god- känd slutbesiktningen i entreprenaden eller från slutbesked enligt PBL.