sou · H1B335 · 2013-05-28 00:00:00 — firman skulle medföra en nack- del för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, firman skulle medföra en nack- del för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, 9.innehåller något som kränker annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk, eller 10.innehåller något som är ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. De hinder för registrering som anges i första stycket 4–6 gäller på motsvarande sätt för 1.ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkes- lagen (2010:1877) eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i , 2.ett gemenskapsvarumärke som är registrerat enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om gemen- skapsvarumärken eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i Europeiska unionen, samt 3.ett inarbetat varukännetecken. Om den firma som ansökan om registrering avser ska gälla i hela landet och den äldre rättigheten utgörs av ett inarbetat närings- kännetecken eller av ett sådant namn eller inarbetat varukänne- tecken som är skyddat enligt 2 a §, finns det hinder mot registre- ring endast om skyddet för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av landet. Trots första stycket 4–10 och andra stycket får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt första stycket 1–3. Firma får överlåtas endast i samband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vilken firman användes. omfattar även firman, om ej omfattar även firman, om inte ej om firman innehåller över- inte om firman innehåller över- låtarens eller, vid överlåtelse av låtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolags verksamhet, bolags- handelsbolags verksamhet, bolags- Ingår i dödsbo firma som Ingår i dödsbo firma som innehåller den avlidnes släkt- innehåller den avlidnes efter- namn, får boutredningsman ej namn, får boutredningsman inte överlåta firman utan samtycke Firma får ej tagas i mät. Firma får inte utmätas. Försättes innehavaren i konkurs, Försätts innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till firman i ingår dock rätten till firman i innehåller gäldenärens eller, vid innehåller gäldenärens eller, vid ingår i konkursbo får likväl ingår i konkursbo får likväl samheten fortsättes för boets Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 1 och 17 §§ lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten ska ha följande lydelse. Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol över- klagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar Patent- besvärsrätten överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växt- förädlarrättslagen (1997:306). Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol över- klagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsför- ordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden. Vidare prövar Patentbesvärsrätten över- klagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrätts- lagen (1997:306). I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av ett slutligt beslut av Patent- ett slutligt beslut av Patent- (1967:837), (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), mönsterskyddslagen (1970:485), namnlagen (1982:670), lagen lagen (1991:1559) med före- (1991:1559) med föreskrifter på 2Senaste lydelse 2010:1878. 3Senaste lydelse 2013:89. (Träder i kraft .) grundlagens områden, växtför- (1997:306) samt (1997:306) samt i varumärkes- i varumärkeslagen (2010:1877). lagen (2010:1877). Ett beslut av Patentbesvärsrätten, som inte är slutligt, får överklagas endast i samband med överklagande av beslut i själva målet. Ett beslut får dock överklagas särskilt när rätten har 1.ogillat invändning om jäv mot ledamot av rätten eller invänd- ning om att hinder föreligger för talans prövning, 2.avvisat ombud eller biträde, 3.utdömt vite eller straff för underlåtenhet att iaktta före- läggande eller ålagt vittne eller sakkunnig att ersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 4.förordnat angående ersättning för någons medverkan i målet, 5.utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga som gäller rättshjälp. Ett särskilt överklagande som avses i andra stycket får göras av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Beslutet överklagas till . Vid över- klagandet tillämpas 6 a, 6 b och 35–37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291). Patentbesvärsrättens beslut ska innehålla upplysning om att det krävs prövningstillstånd i och om de grunder som ett sådant tillstånd meddelas på. Denna lag träder i kraft . Om ett barns vårdnadshavare inte ansökt om barnets förnamn inom föreskriven tid enligt 24 § lagen (2014:000) om person- namn, får förelägga barnets vårdnadshavare att fullgöra denna skyldig- het. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 31 § i folkbokföringslagen (1991:481) ska ha följande lydelse. Om det kan antas att en person är skyldig att göra anmälan enligt denna lag, får förelägga personen att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av personens folkbok- föring. får även i annat fall förelägga en person att lämna uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag. I föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. får förelägga en person att lämna uppgift om lägenhetsnummer, även om skyldighet att göra anmälan enligt första stycket inte föreligger. Om ett barns vårdnadshavare inte anmält barnets förnamn inom föreskriven tid enligt 30 § namnlagen (1982:670), får förelägga barnets vårdnadshavare att fullgöra denna skyldighet. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2006:379. (Ändring av paragrafens lydelse har föreslagits i prop. 2012/13:120.) lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § varumärkeslagen (2010:1877) ska ha följande lydelse. Ett varumärke får inte registreras om det innehåller eller består 1. något som är ägnat att uppfattas som någon annans firma, 2. något som likartat namn, om användningen eller likartat namn, om använd- av märket skulle medföra en ningen av märket skulle med- nackdel för bäraren av namnet föra en nackdel för bäraren av och om namnet uppenbarligen namnet och om namnet uppen- inte syftar på någon barligen inte syftar på någon 3.en bild av någon annan som uppenbarligen inte syftar på någon avliden, eller 4.något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk eller någon annans rätt till en fotografisk bild eller ett mönster. Denna lag träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande fick sina direktiv av regeringen . Kommitténs uppdrag har varit att göra en allmän översyn av namnlag och föreslå nödvändiga eller lämpliga ändringar. I direktiven angavs bland annat följande. Kommittén ska undersöka och beskriva hur lagen tillämpas och mot bakgrund av undersökningen ta ställning till vilka förbättringar som kan åstadkommas. – Utgångspunkten för kommitténs överväganden ska vara att regleringen av personnamn ska vara tidsenlig och hålla . Den enskildes befogade intresse av att kunna välja namn bör tillgodoses, liksom det allmänna intresset av stabilitet i namnordningen. Kommittén ska undersöka om de avvägningar som gjordes i samband med namnlagens tillkomst mellan intresset av namnstabilitet och enskildas önskemål om att fritt välja namn fort- farande kan anses bärkraftiga, eller om det finns utrymme för ett något större hänsynstagande till enskildas intresse av att själva få välja sitt namn. I direktiven framhölls särskilt fem problemområden som det, inom ramen för den allmänna översynen och mot bakgrund av syn- punkter som hade lämnats av PRV, och och folkminnen, fanns anledning för kommittén att behandla: byte av efternamn, egenartade efternamn, mellannamn, förnamn samt förfarandet i mål och ärenden enligt namnlagen. Under utredningsarbetets gång framkom att reformbehovet var stort också på andra områden än dessa särskilt nämnda. De nöd- vändiga lagändringarna blev därför så omfattande att det för kom- mittén framstod som mest ändamålsenligt att föreslå en helt ny lag om personnamn. Uppdraget och dess genomförande Direktiven (dir. 2009:129) och tilläggsdirektiven (dir. 2013:9), som endast avser förlängning av utredningstiden till och med , återges i sin helhet i bilagorna 1 och 2. Utredningsarbetet har bedrivits på det sätt som är brukligt i en kommitté med full parlamentarisk representation. Regelbundna möten har hållits med kommittén i dess helhet. Sekretariatet har haft särskilda arbetsmöten med företrädare för och Skatte- verket. Kommittén var företrädd vid ett av och folkminnen anordnat seminarium i , varvid kommitténs ordförande samt experterna medverkade med var sina föredrag. Vid samma till- fälle utbyttes erfarenheter med expertis på det språk- och namn- rättsliga området, däribland namnrättsforskaren , Univer- sitetet i Bergen. Vidare har ordföranden redogjort för utrednings- arbetet i olika sammanhang, bland annat inför Nordiska Administ- rativa Förbundets svenska avdelning , och juristklubb samt medverkat med uppsatsen få heta vad som helst? En namnlagsutredares dilemma. i Studia anthropo- nymica Scandinavica – för nordisk personnamnsforskning, Årgång 29, 2011. har bistått kommittén vid genom- förandet av en statistisk undersökning av befolkningens inställning till personnamn och namnrättsliga frågor. Jur. har bistått kommittén med en översikt över personnamnsrätten i , , , , , , och . Ett stort antal personer har under de som utredningsarbetet pågått spontant delgivit kommittén och dess sekretariat sina synpunkter, i såväl skriftlig som muntlig form. Kommitténs sekretariat har på begäran lämnat synpunkter under det beredningsarbete som resulterade i proposition 2011/12:12 Rätt till namn som förvärvats i annan stat inom EES. Uppdraget och dess genomförande 2.3En helt ny lag om personnamn Kommittén har enligt sina direktiv haft i uppdrag att föreslå för- fattningsändringar som bedöms vara nödvändiga eller lämpliga för att regleringen av personnamn ska vara tidsenligt och hålla . De reformförslag som kommittén lägger fram i betänkandet är omfattande och syftar genomgående till att göra namnlagstiftningen lättare att förstå och tillämpa för såväl allmän- heten som för myndigheter och domstolar. En lång rad hinder mot förvärv av personnamn avskaffas eller mjukas upp. Nybildning av dubbla efternamn tillåts, ordningen med mellannamn fasas ut, de så kallade spärreglerna avskaffas och namnskyddet slopas för de mest vanliga efternamnen. Också reglerna för förfarandet i ärenden om personnamn förändras på ett genomgripande sätt. Mot bland annat denna bakgrund föreslår kommittén att de nya reglerna tas in i en helt ny lag om personnamn. De tidigare lagarna på personnamnsområdet, dvs. namnlag och namnlag, kan i någon mån sägas ha haft missvisande namn, efter- som namnrätten som sådan omfattar långt fler områden än namnen på fysiska personer. Inom immaterialrätten regleras namnrättsliga frågor i lagar om upphovsrätt, firmarätt och varumärkesrätt. Rätten att använda ett namn regleras också i lagen om namn och bild i reklam. Namnrättsliga spörsmål kan även uppkomma inom exem- pelvis konkurrensrätten och det industriella rättsskyddet i allmän- het. Av nu nämnda skäl har det synts kommittén mest riktigt att som namn på den nya lagen välja lag om personnamn. Redan lagens beteckning kommer på så sätt också att antyda en förändring i förhållande till lagstiftarens tidigare syn på vad som ska gälla i fråga om enskildas rätt att själva få välja sina namn. Även om kommittén således föreslår en helt ny lag har den nu gällande namnlagen utgjort en given utgångspunkt för arbetet och betänkandet genomsyras naturligt nog av jämförelser med gällande rätt. I de fall då någon förändring av rättsläget inte är avsedd har kommittén så långt det varit möjligt valt att behålla nuvarande formuleringar, ibland med en viss modernisering av språket. Genom de förenklingar och lättnader som kommittén föreslår har den nya lagen fått ett väsentligt mindre omfång. Det återspeglas också i antalet paragrafer, som kunnat minskas från 53 till 41. Uppdraget och dess genomförande Lagens avslutande del Internationella förhållanden har kom- mittén lämnat i huvudsak orörd, eftersom en översyn i den delen inte ingått i uppdraget. Betänkandet inleds med en sammanfattning. Därefter följer kom- mitténs författningsförslag och en redogörelse för kommitténs uppdrag och arbete. Utländsk rätt beskrivs i kapitel 3 medan gällande rätt behandlas i kapitel 4. För frågans tidigare behandling redogörs utförligt i kapitel 5. Den attitydundersökning som kom- mittén låtit genomföra redovisas i kapitel 6. Härefter följer de egentliga förslagskapitlen: Familjerättsliga förvärv av efternamn – kapitel 7, Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning – kapitel 8, Förlust av efternamn – kapitel 9, Särskilt skydd för efter- namn – kapitel 10, Mellannamn/Dubbelnamn – kapitel 11, Förnamn och gårdsnamn – kapitel 12 samt Förfarandet i mål och ärenden – kapitel 13. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser återfinns i kapitel 14 och en konsekvensbeskrivning i kapitel 15. Betänkandet avslutas med en litteraturförteckning och ett antal bilagor. Där finns även en sammanställning över paragrafer i den föreslagna nya lagen och dess motsvarigheter namnlag, och vice versa. När ordet namnlagen används i betänkandet utan bestämning avses namnlag om inte annat framgår av sammanhanget. I de begränsade antal fall då paragrafnummer står utan direkt kopp- ling till någon viss lag avses likaledes namnlag om inte annat framgår av sammanhanget. Någon sammanhållen Författningskommentar finns inte i betänkandet, utan de föreslagna paragraferna kommenteras i slutet av respektive förslagskapitel. I kapitlen 8 och 10 har den föreslagna lagtexten behandlats så ingående i den allmänna motiveringen att någon separat författningskommentar inte har ansetts erforderlig. 3 Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder1 I regleras namnfrågor namnlag (Navnelov).2 ges i Bekendtgørelse om navne, nedan NBEK.3 Särskilda handläggningsföreskrifter för ges i Bekendtgørelse om anmeldelse af fødsel, navn og dødsfald i de sønder- jyske landsdele.4 Närmare vägledning för handläggningen ges i Vejledning om behandling av navnesager.5 Den danska namnlagen gäller inte på och men lagen kan för del sättas i kraft genom särskild förordning, jfr 32 § namnlag. Så har ännu inte skett varför den äldre navneloven fort- farande är gällande lag på Grönland.6 har särskild lagstift- ning på området.7 Namnfrågor på och hand- läggs av respektive Rigsombudsmand. 1 Följande personer har hjälpsamt bistått med information till studien: Fuldmæktig , Rigsombudsmanden i Grønland; Erlendur Þór , HRL, Fram- kvæmdastjóri (Supreme Court Attorney, Partner) Opus Lögmenn; , ; Professor, och , ; LL.M. , univer- sitet samt; Jur. , Wyższa Szkoła Ekonomii i Prawa im. Prof. E. Lipińskiego w Kielcach (, ). 524 af 24.06.2005; betænkning nr. 1446/2004. Ändrad genom lov nr. 435 af 14/05 2007 och lov nr. 350 af 6/5 2009. 923 af 29.09.2009. 572 af 22.11.1977. Ändrad genom nr. 278 af 22.04.2004. 5VEJ nr 9768 af 30.09.2009. navnelov sattes i kraft för Grønland genom anordning nr. 549 af 21.08.1986. 41 frá 26. um fólkanøvn. Den färöiska lagstiftningen behandlas inte vidare. Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder Den danska namnlagen är indelad i fyra kapitel. Det första tre kapitlen behandlar efternamn (1–10 §§), mellannamn (11 §) och förnamn (12–15 §§). Det avslutande kapitlet (16–32 §§) innehåller handläggningsregler, regler om internationella förhållanden, straff- bestämmelser samt promulgationsregler. Senast 6 månader efter födelsen skall barnets vårdnadshavare välja ett efternamn för barnet, 1 § 1 st. Om detta inte görs ges barnet automatiskt moderns efternamn, 1 § 2 st. I de fall moderns efter- namn är ett patro- eller metronymikon (nedan föräldranamn) eller ett namn som på annat sätt är bildat av hennes föräldrars, makes eller sambos förnamn, får barnet i stället moderns förnamn med ändelsen -son eller -dotter, 1 § 2 st med hänvisning till 7 §. Vid adoption av barn får adoptivbarnet ett efternamn i enlighet med reglerna för nyfödda barn om det inte i adoptionsbeslutet anges att barnet skall behålla sitt tidigare efternamn, 9 §. Ett adoptivbarn har rätt att förvärva såväl ett efternamn som bärs av adoptantens eller adoptanternas släkt som sina ursprungliga för- äldrars efternamn, 9 § 3 st. Om adoptionsförhållandet upphör har adoptivbarnet rätt att behålla det efternamn som han eller hon har erhållit genom adoptionen, 9 § 4 st. Vid ansökan om ändring av ett barns efter- eller mellannamn (se nedan) skall en förälder som inte har del i vårdnaden men som bär samma efter- eller mellannamn som barnet höras innan beslut om ändringen fattas om inte sådant hörande kan antas vara till väsentlig skada för barnet eller om hörandet medför en oproportionerligt lång tidsutdräkt i ärendet, 23 §. En begärd ändring kan avslås om hänsyn till barnet eller den förälder som har yttrat sig enligt ovan talar emot en ändring, 23 § 3 st. Skyddade och fria efternamn, förvärv av efternamn på grund av anknytning Ett efternamn som bärs av fler än 2 000 personer kan fritt för- värvas, 2 §. offentliggörs en lista över fria efternamn, 2 § 2 st. Efternamn som bärs av 2 000 personer eller färre är skyddade, 3 §. Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder Skyddet omfattar dock inte sådana efternamn som har burits av fler än 2 000 personer och därmed har varit fria, 2 §. Oberoende av om ett efternamn är skyddat enligt 3 § kan det enligt samma bestämmelse med hänvisning till 4, 5 och 7–9 §§, ändå för- värvas. I 4 § anges kriterier för att förvärva ett efternamn på grund av släktskapsanknytning eller liknande. Rätt att förvärva ett efternamn på sådan grund föreligger i.om den som vill bära efternamnet har burit det som efternamn eller mellannamn, om efternamnet bärs eller har burits av sökandens föräldrar, mor- och farföräldrar, oldeföräld- rar (ex. farfars far), tipoldeföräldrar (ex. farfars farfar), eller en fosterförälder till den sökande och denne lämnar samtycke, pp 1–3 och 5, ii.om efternamnet bärs av en make eller, under vissa betingelser, sambo till en av den sökandes föräldrar och styvföräldern lämnar samtycke, p 4, iii.om det rör en ändrad genusändelse av ett namn som sökanden har rätt att bära, p 6 eller, iv.om sökanden känner till och har inhämtat samtycke från samt- liga bärare av efternamnet, p 7. En make eller sambo kan med sin partners samtycke förvärva dennes efternamn med undantag för om det aktuella efternamnet är ett föräldranamn, 5 § med hänvisning till 7 § 1 st pp 1,2. Regeln är könsneutral. För att förvärva en sambos efternamn krävs att samborna tillsammans med ansökan om namnändring lämnar en formell skriftlig förklaring om att de lever i ett äktenskapsliknande förhållande samt att förhållandet har varat eller att de gemensamt har barn som bär eller skall bära efter- namnet. Möjligheten att förvärva en sambos efternamn infördes med namnlag och grundar sig i att även sambor kan ha ett starkt och skyddsvärt intresse av att inför omgivningen tillkännage att de anser sig vara en familj genom att använda ett gemensamt efternamn. Inte minst anförs detta gälla i förhållande till barn till sambor där omständigheten att barn och föräldrar har samma namn kan styrka känslan av att vara en del i en familj.8 1446/2004, s. 124 ff. Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder Det är möjligt att som efternamn förvärva någon av föräldrarnas namn med ändelserna -son eller -dotter eller någon annan ändelse som visar släktskapet, 7 § 1 st pp 1, 2. Ändelsen får dock inte beteckna det motsatta könet i förhållande till den som skall bära efternamnet, 7 § 2 st. Undantag från denna begränsning kan göras för transsexuella personer (se vidare nedan angående regler för undantag i anslutning till redogörelsen för regler om s.k. köns- korrekta förnamn). I samma bestämmelse ges också möjlighet att som efternamn använda föräldrars, far- eller morföräldrars eller en makes/sambos förnamn om detta är i överensstämmelse med namntraditioner i en kultur som inte gör skillnad på för- och efter- namn, 7 § 1 st p 3. Den som använder ett namn utan att ha rätt till det straffas med böter. Åtal skall dock endast föras när någon förorättad begär det eller om det krävs med hänsyn till allmänna intressen, 26 §. Ett efternamn som inte bärs av någon i kan enligt 6 § förvärvas som efternamn. Kriterier som begränsar möjligheten att förvärva ett nyskapat efternamn är om det i) lätt kan förväxlas med ett skyddat namn, ii) består i eller lätt kan förväxlas med ett regi- strerat namn på ett företag, en förening, ett varumärke eller lik- nande, ett registrerat allmänt känt artistnamn eller namn på en all- mänt känd utländsk eller historisk person eller iii) är ett egentligt förnamn (jämför dock den ovan behandlade möjligheten att för- värva ett förnamn som efternamn enligt 7 § 1 st p 3), är olämpligt som efternamn i eller som kan väcka anstöt. Registrering av namn enligt ovan görs genom anmälan till Ankestyrelsen varpå namnet publiceras i en särskild lista.9 Två namn som i enlighet med ovan nämnda bestämmelser var för sig kan förvärvas som efternamn kan också användas som ett efter- namn om namnen förbinds med ett bindestreck, 8 §. Det är inte möjligt att sätta samman mer än två efternamn till ett sammansatt efternamn. Dubbla efternamn utan bindestreck (i enlighet med Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder spanskt namnbruk, exempelvis ) kan endast för- värvas av den som har anknytning till detta efternamn i enlighet med ovan behandlade regler eller reglerna om mellannamn.10 När ett nytt efternamn förvärvas mister den berörde det efternamn han eller hon har haft tidigare, 10 §. Mellannamn, dvs. ett namn som inte är vare sig ett förnamn eller ett efternamn, kan förvärvas i enlighet med 11 §. Ett namn som tidigare burits som mellannamn får återtas, p 1. Ett namn som en person i enlighet med ovan behandlade regler skulle kunna ha som efternamn får också bäras som mellannamn, p 2. Som mellannamn kan också enligt pp 3 och 5–7 användas ett mellannamn som i.bärs eller har burits av sökandens föräldrar, far- och morför- äldrar, oldeföräldrar och tipoldeföräldrar (se ovan angående betydelsen), ii.bärs av en make eller sambo till sökandens förälder om denne lämnar samtycke eller iii) bärs av någon av sökandens foster- föräldrar om denne lämnar samtycke eller iii.bärs som mellannamn eller efternamn av sökandens make eller sambo om samlivsförklaring har lämnats under förutsättning att samtycke lämnas. Samtycke enligt ovan krävs inte om den som skall lämna samtycke är avliden under förutsättning att den sökta namnändringen kan antas stämma överens med den avlidnes önskemål, NBEK 10 § 2 st. Hinder för förvärvet föreligger om det namn som den sökande vill förvärva som mellannamn enligt pp 1, 3, 5–7 är ett föräldranamn. Även om mellannamn vanligen är efternamnsliknande kan också ett namn som enligt 13 § 1 st (se vidare nedan) är godkänt som för- namn också förvärvas som mellannamn, p 4. Det ställs inget krav på att det förnamn som används skall vara könstypiskt i förhållande 10 Se Vejledning om behandling av navnesager, nr 9768 af 30.09.2009, avsnitt 3.15.1. Huvuddragen av gällande rätt i vissa länder till den som vill använda det som mellannamn, dvs. kan få namnet godkänt som mellannamn. Förnamn (Fornavne)