sou · H1B327 · 2013-05-03 00:00:00 — Det finns en skyldighet för överförmyndare att föra ett register över förordnade förmyndare, gode män och förvaltare och de för- äldraförvaltningar där kontrollåtgärder enligt 13 eller 15 kap. FB förekommer.1 Överförmyndaren får använda registret i sina besluts- och tillsynsuppgifter enligt FB och i sin skyldighet att underrätta andra myndigheter om vidtagna åtgärder. Registret får användas även för framställning av avidentifierad statistik och av registerutdrag som begärs samt för planering och uppföljning av verksamheten.2 Överförmyndarens register får innehålla ett antal personuppgifter, t.ex. den enskildes personnummer, namn, adress och telefonnum- mer. Det får också innehålla andra personuppgifter, bl.a. anled- ningen till att ställföreträdare har förordnats och den enskildes eko- nomiska förhållanden.3 1Se 16 kap. 12 § FB och 9 § förmynderskapsförordningen (1995:379). Bestämmelserna om överförmyndarens register gäller även beträffande den som är förordnad som god man för ensamkommande barn, se 12 § lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn. En mer utförlig redogörelse för överförmyndarnas register finns i avsnitt 2.10. 214 § förmynderskapsförordningen. 315 § första stycket förmynderskapsförordningen och bilaga 2 till förordningen. 9.1.2Länsstyrelsernas insamling av uppgifter om överförmyndarnas verksamhet Vi har genom att skicka ut en enkät till länsstyrelserna fått infor- mation i fråga om vilken typ av uppgifter som länsstyrelserna samlar in om överförmyndarnas verksamhet. Hur enkäten har genomförts och vilka frågor som ingick i den framgår av bilaga 3 och 4. Av länsstyrelsernas svar på enkäten framgår i huvudsak följande. Överförmyndarna lämnar uppgifter om sin verksamhet till länssty- relserna genom att lämna in en årsredogörelse. utarbetade en nationell arbetsgrupp (bestående av representanter för länsstyrelserna) en särskild blankett som majoriteten av länsstyrel- serna begär att överförmyndarna ska använda vid sin årsredogörelse. I årsredogörelsen lämnar överförmyndarna uppgifter om hur över- förmyndarverksamheten är organiserad, t.ex. hur många årsarbets- krafter det finns och om den totala tjänstgöringstiden för arbetet är tillräcklig. Det ska i årsredogörelsen också finnas uppgifter om hur stor budget organisationen har och om organisationen har tillräckligt med resurser. Vidare ska det finnas uppgifter om vilka öppettider överförmyndarkansliet har och om det har skett några förändringar i organisationen , t.ex. i fråga om delegationsordningen. Det ska i årsredogörelsen också finnas uppgifter om överför- myndarverksamhetens omfattning, t.ex. antalet kommuninvånare samt antalet aktiva godmanskaps-, förvaltarskaps- och förmynderskaps- ärenden. Det ska särskilt anges hur många av godmanskapen som gäller för ensamkommande barn samt i hur många aktiva ärenden det finns ett kombinerat förvaltarskap och godmanskap. I årsredogör- elsen ska det anges om det är någon ärendegrupp som särskilt har ökat i omfattning. Av årsredogörelsen ska det också framgå hur många ansökningar eller anmälningar som inte har skickats till tings- rätten samt vilken sammanlagd förmögenhet som redovisas i samt- liga ställföreträdares årsräkningar. I årsredogörelsen ska överförmyndarna ange hur de ansökningar om ställföreträdarskap som ges in hanteras. Det ska framgå om över- förmyndarna lämnar ansökningarna direkt till tingsrätten eller om de överlämnas först sedan överförmyndarna har utrett dem. Överförmyndarna ska i årsredogörelsen lämna uppgifter beträf- fande ställföreträdarnas årsräkningar. I den delen ska det anges hur stor del av årsräkningarna som kommer in samt hur många påminnelser respektive vitesförelägganden som har gjorts för att få in årsräkningarna. Vidare ska det finnas uppgifter om hur många an- märkningar som gjordes vid granskningen av årsräkningarna, vilka anmärkningarna var samt av vilken anledning de gjordes. Överför- myndarna ska också ange granskningen av års- räkningarna blev klar samt hur ofta och på vilket sätt det kontrolleras att konton har överförmyndarspärr. I årsredogörelsen ska överförmyndarna även lämna uppgifter i fråga om ställföreträdarna. De uppgifter som ska anges är vilken pröv- ning överförmyndarna gör av ställföreträdarens lämplighet samt om huvudmannen alltid träffar ställföreträdaren före förordnandet. Vidare ska det anges hur många ställföreträdare som har entledigats på grund av att uppdraget inte har skötts och om någon ställföre- trädare har polisanmälts. Det ska också anges av vilken anledning entledigandet respektive polisanmälan har skett. Överförmyndarna ska i årsredogörelsen ange vilka relevanta utbild- ningar som överförmyndaren, dess ersättare och övrig personal vid överförmyndarkansliet har deltagit i. Av länsstyrelsernas svar på enkäten framgår att vissa länsstyrel- ser samlar in en del andra uppgifter om överförmyndarnas verksam- het än de som framgår av blanketten för årsredogörelse. Exempel på sådana uppgifter är antalet uppdrag per god man eller förvaltare samt i vilken organisationsform (överförmyndare eller överför- myndarnämnd) verksamheten bedrivs. Uppgifter om verksamheten hämtas i vissa fall också in i samband med inspektion av överförmyndarverksamheten. 9.1.3Hur hanterar länsstyrelserna de insamlade uppgifterna? Vi har genom länsstyrelsernas svar på vår enkät fått information om hur länsstyrelserna hanterar de uppgifter som samlas in om över- förmyndarnas verksamhet. Länsstyrelserna använder uppgifterna i årsredogörelsen främst som ett underlag för sina tillsynsbesök hos överförmyndarna. Års- redogörelsen ger en bild av de enskilda överförmyndarnas verksam- het och utifrån denna planeras tillsynen, t.ex. hur ofta överförmyn- daren behöver inspekteras samt hur många och vilken typ av ärenden som bör granskas. Länsstyrelserna jämför också uppgifterna i över- förmyndarnas årsredogörelser i syfte att kunna bedöma om det har skett några större förändringar i någon överförmyndares verksamhet samt för att kunna se skillnader mellan olika kommuner. De flesta länsstyrelser gör inte någon sammanställning av upp- gifterna i överförmyndarnas årsredovisningar. Det förekommer dock vid några länsstyrelser att vissa uppgifter, t.ex. om överförmyndar- nas organisation, antalet årsarbetskrafter, verksamhetens omfattning och öppettider sammanställs och redovisas för samtliga kommuner inom tillsynsområdet som underlag för att bedöma t.ex. resurs- behov. har tidigare försökt att göra sammanställningar över uppgifterna i årsredogörelserna men har funnit att det har varit svårt, bl.a. eftersom det har varierat stort mellan kommunerna vad som har ingått i posten budgeterat årsanslag. I vissa kommuner har den posten omfattat alla kostnader för överförmyndarverksam- heten medan den i andra kommuner inte har innefattat kostnader för lokaler, assistenter och overheadkostnader. har försökt att göra en sammanställning av upp- gifter över överförmyndarnas verksamhet för hela landet. Försöket har dock upphört eftersom många kommuner inte rapporterade in uppgifter till . 9.1.4Pågår det något arbete vid länsstyrelserna för att utveckla insamlingen av uppgifter på området? Vi har i vår enkät frågat länsstyrelserna om det hos dem pågår något arbete för att utveckla insamlingen av uppgifter om överförmyn- darnas verksamhet. är det endast sju av länsstyrelserna4 som har ansvar för tillsynen över överförmyndarverksamheten. De läns- styrelser som inte längre utövar tillsyn har i sina svar på vår enkät i huvudsak uppgett att det inte pågår något arbete för att utveckla insamlingen av uppgifter om överförmyndarnas verksamhet. Av enkätsvaren framgår att det finns en nationell arbetsgrupp som bl.a. hade planer på att ta fram en internet- baserad årsredogörelse, vilken skulle göra arbetet med uppföljning i form av statistik mer hanterbart. Arbetsgruppen bestod tidigare av representanter från samtliga länsstyrelser, men består endast av representanter för de sju länsstyrelser som ansvarar för 4 Länsstyrelserna i , , , , , och . Se 19 kap. 18 § FB och 20 § förmynderskapsförord- ningen (1995:379). tillsynen av överförmyndarverksamheten. En sådan lösning skulle dock givetvis kräva finansiering. Deltagarna i arbetsgruppen är överens om att det finns ett stort behov av statistik på området. Det har dock inte funnits förutsätt- ningar för att ta fram statistik, eftersom det saknas resurser och kom- petens för att samla in och sammanställa statistik. Arbetet med att förverkliga planerna på att utveckla statistik på området har minskat i omfattning under processen kring koncentrationen av bl.a. läns- styrelsernas överförmyndartillsyn. Ett antal länsstyrelser menar att det inte bör vara en uppgift för länsstyrelserna att samla in och sammanställa statistikuppgifter om överförmyndarnas verksamhet, utan att det i stället bör vara en upp- gift för en central myndighet, t.ex. SCB. 9.2Pågående projekt om statistik m.m. 9.2.1Projekt bland ett antal överförmyndarnämnder finns det en arbetsgrupp bestående av chefer- na vid ett antal överförmyndarnämnder i län5 som arbetar med att ta fram ett förslag till statistik som ska göra det möjligt att jämföra uppgifter om överförmyndarnas verksamhet. Arbetsgrup- pen har i sitt arbete samrått med ett informellt nätverk av chefer och jurister verksamma inom överförmyndarverksamheterna i , , , , och . Arbetsgruppen har i sitt förslag till statistik tagit fram olika upp- gifter om överförmyndarverksamheten i ett antal kommuner och ut- ifrån dessa räknat fram nyckeltal som gör det möjligt att på olika sätt jämföra verksamheterna. I statistiken ingår uppgifter från 13 över- förmyndarnämnder.6 Bland de uppgifter som ligger till grund för uträkningarna av nyckeltalen ingår kostnaderna för överförmyndarnämnderna (bl.a. budgetramen och personalkostnader), antalet tjänster (i årsarbets- tid och exklusive politiker) och kommunens befolkningsunderlag. Vidare finns det uppgifter om antalet ställföreträdarskap7, antalet räk- 5Stockholm, , och . 6Nacka, , , , , , , , , , , och . 7Uppdelat på god man enligt 11 kap. 4 § FB, förvaltare enligt 11 kap. 7 § FB, kontroll av förvaltningen av omyndigs tillgångar enligt 13 kap. 2 § FB och god man enligt lagen om god man för ensamkommande barn. ningar8 och om hur stor andel av kostnaderna för ställföreträdarnas arvode som kommunen respektive huvudmannen betalar. Det fram- går också till vilka sammanlagda värden ställföreträdarna i respek- tive kommun förvaltar inkomster och tillgångar åt sina huvudmän. En förteckning över samtliga uppgifter som ligger till grund för uträkningarna av nyckeltalen finns i bilaga 5. Under sitt arbete har arbetsgruppen upptäckt att det är viktigt att man enas om gemensamma definitioner. Kvalitetssäkring av jäm- förelsetalen är avgörande för att det ska bli en tillförlitlig statistik. Vad betyder egentligen budgetram? Ingår återsökta medel9 från ? Vad ingår i begreppet antal ställföreträdarskap? I dessa delar har arbetsgruppen tagit fram definitioner. Begreppet budgetram definieras som ram efter återsökning från Migrations- verket och begreppet antal ställföreträdarskap som antalet aktiva ärenden under ett verksamhetsår. De nyckeltal som arbetsgruppen har räknat fram är bl.a. antalet ställföreträdarskap per personal, årskostnad netto per kommun- invånare, personalens snittkostnad per person och det genomsnitt- liga arvode som har betalats ut (per räkning). En förteckning över de olika typer av nyckeltal som har räknats fram finns i bilaga 5. 9.2.2Projekt om ett nationellt ställföreträdarskapsregister På uppdrag av E-delegationen10 har genomfört en förstudie, Mina fullmakter, kring nytta och förslag till utform- ning av en elektronisk fullmaktstjänst. Uppdraget innebar att Pen- sionsmyndigheten skulle ta fram beslutsunderlag till E-delegationen, försäkringsbranschen inklusive Min Pension, berörda myndigheter och organisationer för fortsatt arbete med utveckling av e-tjänst för fullmakter. I förstudien konstaterades bl.a. att och i stället skulle ha nytta av ett ställföreträdar- register, dvs. ett centralt register med uppdaterade uppgifter om förordnade förmyndare, gode män och förvaltare. Pensionsmyn- digheten fick i uppdrag att driva ett arbete med ett sådant register.11 8Årsräkningar och sluträkningar. 9Överförmyndarna beslutar och betalar ut arvoden till gode män för ensamkommande barn som sedan återsöks hos . 10Den statliga E-delegation tillsattes och har bl.a. till uppgift att utforma förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning, se kommittédirektiv Delegation för e- förvaltning (dir 2009:19 och 2010:32). 11Pensionsmyndigheten, Förstudierapport, Förstudie Mina fullmakter, . har inom ramen för det arbetet (genom en förstudie12) funnit att det finns ett stort behov en förbättrad han- tering hos myndigheter, kreditupplysningsföretag, banker och apotek av ställföreträdarbeslut gällande god man och förvaltare samt för- ordnad förmyndare. skickar ställföreträdaren information om sitt förordnande till de organisationer där han eller hon kommer att företräda huvud- mannen. Alternativt tar ställföreträdaren med sig beslutet som en legitimationshandling i samband med besök vid organisationen. När beslutet kommer in till en myndighet eller ett företag registreras det ofta i ett handläggningssystem eller lagras som en bilaga i en akt. Enligt förstudien svarar denna hantering inte mot de moderna och ofta centraliserade handläggningsprocesser med hög grad av automatisering som tillämpas av många myndigheter och företag . Det finns risk för att ställföreträdarbesluten inte kommer in och inte sprids i tillräcklig omfattning, vilket i sin tur medför risk för att kommuniceringar, beslut och utbetalningar skickas till fel personer. I förstudien bedömdes det finnas ett stort behov av att det inrättas ett centralt elektroniskt register med en säker och maskinell distri- bution av ställföreträdarbesluten. I förstudien har detta benämnts nationellt ställföreträdarregister. Registret ska innehålla aktuella upp- gifter om ställföreträdarskap, t.ex. information om huvudmannen, ställföreträdaren och förordnandets omfattning. Dessa uppgifter ska vara tillgängliga för behöriga myndigheter och företag. För att registret ska fungera måste rapporteringen från överförmyndarna av nya, förändrade och upphävda ställföreträdarskap vara obliga- torisk och ske skyndsamt. SCB ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik och har till uppgift att utveckla, framställa och sprida statlig statistik och att samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till inter- nationella organisationer. Vidare har SCB till uppgift att samordna det statliga statistiksystemet. Därutöver får tjänsteexport13 som är 12Pensionsmyndigheten, Förstudie kring ett nationellt ställföreträdarregister, . 13Med tjänsteexport avses överföring av inhemska prestationer till utländska subjekt. Se bl.a. av tjänsteexport – ett regeringsuppdrag, ESV 2012:29, s. 16 f. förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde be- drivas. I mån av resurser ska SCB utföra uppdrag inom sitt verk- samhetsområde åt andra myndigheter och får även åta sig sådana uppdrag från andra uppdragsgivare.14 Officiell statistik ska finnas för allmän information, utrednings- verksamhet och forskning. Den ska vara objektiv och allmänt till- gänglig. När den publiceras ska den vara försedd med beteckningen officiella statistik eller med en särskild symbol, vilka endast får användas för officiell statistik.15 Det är regeringen som beslutar om inom vilka områden det ska finnas officiell statistik. Vilka dessa områden är framgår av en bilaga till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken.16 De om- råden inom vilka det ska finnas officiell statistik är följande.17 Boende, byggande och bebyggelse Handel med varor och tjänster Jord- och skogsbruk, fiske 141, 2 och 4 §§ förordningen (2007:762) med instruktion för . 153 och 4 §§ lagen (2001:99) om den officiella statistiken. 16Av bilagan framgår också vilken myndighet som ansvarar för den officiella statistiken på respektive område. 17För varje område är det dessutom preciserat ett antal underkategorier. Det finns t.ex. under området Arbetsmarknad angivet två underkategorier; Löner och arbetskostnader samt Sysselsättning, förvärvsarbete och arbetstider. Ansvaret för den officiella statistiken är fördelat på 27 statliga myn- digheter. Vilka dessa myndigheter är framgår av bilagan till förord- ningen om den officiella statistiken. Detta innebär att det är rege- ringen som (genom att besluta om ändringar i förordningen) beslutar om vilka myndigheter som ska ha ett sådant ansvar. En statistikansvarig myndighet beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde om inte något annat följer av ett särskilt beslut av regeringen.18 De myndigheter som är an- svariga för officiell statistik bildar tillsammans ett nätverk. Varje myndighet publicerar sin statistik på den egna hemsidan. SCB har ansvaret för sektorsövergripande statistik. En statlig myndighet ska till statistikansvariga myndigheter lämna de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. Upp- gifterna ska lämnas och på det sätt som myndig- heterna kommer överens om.19 Myndigheter som samlar in uppgifter från kommuner eller privata näringsidkare ska samråda med den organisation som företräder uppgiftslämnarna.20 Det ingår inte några uppgifter om överförmyndarnas verksamhet i den officiella statistiken. 182 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken och bilagan till förordningen. 196 § förordningen om den officiella statistiken. 203 § förordningen (1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner. 9.4I vilka syften behövs det statistik över överförmyndarnas verksamhet? Vår bedömning: Statistik över överförmyndarnas verksamhet behövs -för att säkerställa att den som har (eller har behov av) god man eller förvaltare får sina intressen, behov och rättigheter till- godosedda och att detta sker inom rimlig tid, -för att ge överförmyndarna bättre möjligheter att följa upp och analysera sin verksamhet, -som ett redskap i tillsyn över överförmyn- darna, -för att nationellt kunna följa utvecklingen av överförmyndar- nas verksamhet, -för att ge allmänheten bättre insyn i överförmyndarnas verk- samhet, och -i olika utrednings- och forskningssammanhang samt i journa- listiska sammanhang. Statistik beträffande överförmyndarnas verksamhet (och de ställ- företrädarskap som omfattas av överförmyndarnas tillsyn) kan vara av betydelse på att antal olika områden. Till en början kan statistik vara av grundläggande betydelse för att kunna säkerställa att den som har (eller har behov av) god man eller förvaltare får sina intressen, behov och rättigheter tillgodo- sedda och att detta sker inom rimlig tid. Det är också av betydelse att det kan säkerställas att ställföreträdaren har den kompetens som krävs för uppdraget och att han eller hon också i övrigt är lämplig. Också för överförmyndarnas egen del kan det vara av betydelse att ha tillgång till olika statistiska uppgifter om verksamheten. På grundval av sådana uppgifter kan överförmyndarna internt följa upp och analysera verksamheten, vilket t.ex. kan leda till organisations- förändringar eller till nya sätt att arbeta. Olika typer av statistiska uppgifter kan också möjliggöra jämförelser mellan överförmyndar- verksamheterna i olika kommuner, vilket både kan ge en bild av de skillnader som kan finnas mellan kommunerna och ett mått på effek- tiviteten i de olika överförmyndarverksamheterna. Statistiken kan också utgöra underlag vid bedömningen av vilka resurser som krävs för överförmyndarverksamheten. Det är också av intresse att kunna kartlägga och analysera om olika kategorier av huvudmän ökar eller minskar samt om det uppstår nya kategorier av huvudmän och i så fall varför. Statistiska uppgifter kan också vara av värde för att kunna bedöma om antalet gode män och förvaltare kan motsvara det ökade behov av ställföreträdare som kan uppstå till följd av att antalet äldre personer blir fler än . Det kan vidare vara värdefullt för överförmyndarna att känna till antalet invånare och den socioekonomiska fördelningen i olika kommuner. Jämförelser i dessa avseenden kan visa att det i vissa kommuner finns ett större behov av ställföreträdare än i andra, något som kan användas som ett instrument för att kunna planera vilken utbildning personalen i överförmyndarverksamheten bör ha och vilken kompetens som kan behövas där. ska vid sin tillsyn bl.a. granska om överförmyn- darnas handläggning följer gällande bestämmelser och om den även i övrigt sker på ett rättssäkert och lämpligt sätt.21 Av de årsredo- görelser som överförmyndarna lämnar in får länsstyrelserna en del värdefull information som bl.a. kan användas i tillsynsarbetet. Till- synen bör ytterligare kunna underlättas om det dessutom finns en möjlighet att statistiskt jämföra en överförmyndares verksamhet med andra. Med detta underlag bör man kunna bedöma t.ex. om det finns tillräcklig bemanning inom en verksamhet och om hand- läggningen sker på ett rättssäkert sätt. Det kan vidare vara av betydelse ur ett nationellt perspektiv att kunna följa utvecklingen av överförmyndarnas verksamhet. I det sammanhanget kan det vara värdefullt att känna till det samman- lagda antalet ställföreträdarskap och om dessa ökar eller minskar över tiden samt om detta kan bero på andra förändringar i sam- hället. En sådan uppgift kan ge underlag för en analys av orsakerna till sådana förändringar. Det kan även vara av intresse för allmänheten att det finns upp- gift om för hur många personer det finns en god man eller för- valtare förordnad eller hur många s.k. kontrollerade förmynderskap det finns. Statistik kan också öka möjligheterna för kommuninvåna- re att få insyn i överförmyndarnas verksamhet, t.ex. genom att det finns uppgifter om kostnaderna för verksamheten och att dessa kan jämföras med motsvarande kostnader i andra kommuner. Också i olika utrednings- och forskningssammanhang samt i journalistiska sammanhang kan tillgången till statistiska uppgifter 21 En redogörelse för reglering av tillsyn över överförmyndarverksamheten finns i avsnitt 2.11. om överförmyndarnas verksamhet vara av betydelse. Det behov av faktainsamling som är väsentlig i dessa sammanhang kan på detta vis underlättas avsevärt. Tillgången till statistiska uppgifter medför också att fakta i dessa sammanhang kan bli mer tillförlitliga. 9.5Vilka uppgifter bör samlas in och sammanställas? Vår bedömning: Det bör finnas tre olika kategorier av statistiska uppgifter. I ett första skede bör ett mindre antal statistiska upp- gifter tas fram inom dessa kategorier och därefter bör antalet uppgifter vid behov successivt utökas. Den första kategorin av statistiska uppgifter bör avse kvanti- tativa mått avseende överförmyndarnas verksamhet. Inom den andra kategorin bör det finnas statistiska uppgifter i fråga om kostnaderna för verksamheten. Den tredje kategorin av upp- gifter bör ge en beskrivning av kvaliteten inom verksamheten. Det finns en del uppgifter om överförmyndarnas verk- samhet och de ställföreträdarskap som omfattas av myndighetens tillsyn i de register som överförmyndaren har en skyldighet att föra. Vidare får länsstyrelserna del av relevant information genom de årsredogörelser som överförmyndarna lämnar till länsstyrelserna om sin verksamhet. Vi bedömer dock att dessa uppgifter inte är till- räckliga för att de av oss angivna syftena med statistiken (se av- snitt 9.4) ska kunna tillgodoses. Det bör därför definieras dels vilka uppgifter beträffande överförmyndarnas verksamhet (och de ställ- företrädarskap som omfattas av överförmyndarens tillsyn) som be- höver samlas in, dels vilken statistik som ska framställas utifrån dessa uppgifter.