sou · H1B325 · 2013-04-09 00:00:00 — konstaterar i sin essä Åldern sitter i huvudet att frågan om statens styrmedel ofta reduceras till lagar, skatter och bidrag i den politiska debatten. I många fall handlar det emellertid om att påverka människors beteenden. Hur kan man påverka detta vad vi själva vill? I analyserna av pensionsåldern och utträdet ur arbetslivet är det en nyckelfråga. I essän granskas olika föreställningar, beteenden och värderingar som har betydelse för människor väljer att lämna arbetslivet. Vissa människors pensionsbeteende kan påverkas genom konkreta åtgärder, andra genom att resonera och förklara, i hopp om att fler då ska fundera igenom hur de ska agera. skriver i sin essä An essay on longer working life att chefernas och arbetsledarnas inställning till äldres arbetsmiljö är central för att kunna åstadkomma det åldersmedvetna arbetsliv som kan leda till att fler arbetar längre. Han menar att en sådan kompetens kommer att bli en konkurrensfördel på fram- tidens arbetsmarknad. Företagshälsovården borde också utveckla kompetens inom så kallad management i syfte att göra arbetsplatser mer anpassade till äldres behov och förutsättningar. Man bör arbeta med att utveckla ett åldersmedvetet arbetsförmåge- begrepp. och visar i sin essä Kan man pensionera bort ungdomsarbetslösheten? att varken ekono- misk teori eller empiri ger något stöd för den vanligt före- kommande uppfattningen att äldre tränger ut yngre från arbets- Uppfattningen vilar på villfarelsen om en fast mängd arbete i en ekonomi. I själva verket förhåller det sig så att ju fler som arbetar desto större blir inkomsterna, och desto högre blir efterfrågan på företagens produkter och därmed deras efterfrågan på arbetskraft. Mängden arbetstillfällen bestäms i huvudsak av hur många som kan och vill arbeta. Ökade pensionsavgångar kan då i stället leda till att mängden arbete som blir utfört minskar. och tar i sin essä Arbetslinjen efter 65 upp frågor om hur parterna på arbetsmarknaden kan med- verka till ett längre arbetsliv och vilka krav som bör ställas på politiken. Parterna behöver bl.a. anpassa omställnings- och tjänste- pensionsavtal till ett längre arbetsliv och ompröva sin inställning till den äldre arbetskraften. Politiken behöver inriktas på att anpassa sjukersättning, sjukförsäkring m. fl. system till en höjd pensions- ålder och utforma en arbetsmarknads- och utbildningspolitik som uppmuntrar till omställning. framhåller i sin underlagsrapport och längre arbetsliv att bättre möjligheter till deltid ofta anses kunna öka intresset att arbeta längre bland äldre. Utvärderingar av delpensionssystemen visar också att det är oklart om systemen bidrar till att öka antalet arbetade timmar i ekonomin och att kostnaderna för delpensioner till största delen kan vara en subvention till annars obetald fritid. Enligt genomgången av forskningen råder inte någon enighet om huruvida flexibla arbetstider bidrar till att öka antalet arbetade timmar bland äldre eller inte. undersöker arbetskarriärer och utträde från arbets- marknaden med hjälp av Levnadsnivåundersökningarna i sin under- lagsrapport och utträde från arbetsmarknaden. Det handlar om hur problem i arbetsmiljön efterhand leder till att man går i pension tidigare. Preliminära resultat visar att tidig pensionering har ett starkt samband med hälsoproblem, ett samband som tycks ha förstärkts . Givet graden av ohälsa ser dock sambandet mellan upplevda arbetsmiljöproblem och tidig pensionering från arbetslivet ut att ha försvagats något. har i underlagsrapporten effekter på arbetsutbud och pensionering av förändringar av pensionsåldern – en forskningsöversikt gått igenom olika undersökningar av reformer i , , , , och . Utvärderingarna pekar på att i länder som ändrat den normala pensionsåldern, eller åldern för tidigaste uttag av pension, så höjs den genomsnittliga åldern för uttaget av ålderspension respektive andelen som stannar i arbetskraften med 20–av ändringen till följd av pensionsåldern. Erfarenheterna visar också att en viss överströmning till andra socialförsäkringar kan inträffa. På utredningens uppdrag undersöker analytiker i Social- och hur ett längre arbetsliv givet sociala skillnader i dödlighet kan påverka pensionssystemet egenskaper. Slut- rapporten redovisas i särskild ordning. I detta kapitel redovisas kortfattat relevanta nationella regler. Det gäller de pensionsrelaterade åldersgränserna i socialförsäkrings- och pensionssystemet, arbetsmiljöområdet, studiestödsområdet samt anställningsskyddsområdet. Dessutom redovisas regler vad gäller åldersdiskriminering. Vidare redovisas kortfattat relevanta inter- nationella konventioner som har ratificerat och därmed åtagit sig att följa, vissa EU-rättsliga bestämmelser och relevant EU-rätt. Slutligen redovisas en del åtgärder för längre arbetsliv i andra länder. Rätten till arbetslöshetsersättning regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, samt i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (2000:628) om den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Reglerna redovisas i kapitel 16. Särskilda skatteregler gäller både för arbetsgivarens avsättningar för tjänstepension och för det privata pensionssparandet. Dessa bestämmelser beskrivs närmare i kapitel 17. Arbetsmiljölagen (1977:1160) reglerar skyldigheter för arbetsgivare och andra skyddsansvariga om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Det finns också regler om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare, till exempel regler om skyddsombudens verk- samhet. Arbetsmiljölagen ger de yttre ramarna för vad som gäller för miljön på arbetet. har regeringens uppdrag att närmare reglera vilka krav som ska ställas på arbetsmiljön genom att utfärda föreskrifter och allmänna råd i författnings- samlingen (AFS). Det finns ett stort antal föreskrifter och allmänna råd som gäller en mängd olika aspekter av arbetsmiljön, som exempelvis maskiner, belastningsergonomi, byggnads- och anläggningsarbete, buller och psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön. Föreskrifterna utarbetas i samråd med arbets- marknadens parter. Arbetsgivaren ansvarar för arbetsmiljön och för att arbetet kan utföras utan risk för ohälsa eller olycksfall. Det är arbetsgivarens ansvar att systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten och se till att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall förebyggs och att arbetsmiljön är god. Skyddsombudet företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor arbetsmiljölagen ger dem befogenheter att exempelvis avbryta farligt arbete. Arbetsmiljön omfattar alla faktorer och förhållanden i arbetet, inklusive tekniska, fysiska, arbetsorganisatoriska, sociala och arbetets innehåll. utövar tillsyn av arbetsmiljön. Tillsyn genom inspektion syftar till att stärka arbetsplatsens egen förmåga att förebygga risker som arbetsgivaren får besked om vad som behöver göras. Urvalet av arbetsställen för inspektion görs utifrån flera olika utgångspunkter. Riskerna i arbetsmiljön ska anses vara betydande och besöken ska bedömas göra skillnad. Ett index baserat på nio poängsatta variabler utgör också ett urvalsverktyg. Variablerna består av statistikuppgifter om t.ex. anmälda arbetsskador och dödsolyckor, sjukfrånvaro osv. Specifika arbetsmiljöproblem upp- märksammas också genom särskilda tillsynskampanjer. Diskrimineringslagen (2008:567) har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjlig- heter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder (1 kap. 1 §). Lagen är tvingande, vilket innebär att ett avtal som inskränker någons rättigheter eller skyldigheter enligt lagen är utan verkan i den delen. Lagens första kapitel innehåller definitioner och inledande bestämmelser. I andra kapitlet finns bestämmelser om förbud mot diskriminering och repressalier. Frågor om aktiva åtgärder regleras i tredje kapitlet. Fjärde kapitlet behandlar tillsynen över lagens tillämpning och i femte kapitlet regleras frågor om ersättning och I sjätte kapitlet finns slutligen bestämmelser om rätte- gången. Diskrimineringslagen gäller arbetslivet i vid mening, utbildnings- verksamhet, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start eller bedrivande av näringsverk- samhet, yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisationer, till- handahållande av varor, tjänster och bostäder, anordnande av allmän sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjuk- vård, , socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, studiestöd, värn- och civilplikt samt i vissa avseenden för alla dem som har offentlig anställning. Diskrimineringsförbuden på de skilda samhällsområdena är inte absoluta utan gäller i varierande utsträckning med skilda undantag. Det kan röra sig om specifika eller mer generellt utformade undan- tag för olika diskrimineringsgrunder. Fr.o.m. har skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgats till att omfatta fler samhällsområden. Diskriminering på grund av ålder är även förbjuden inom samhällsområdena varor, tjänster och bostäder, anordnande av all- män sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjukvård, , socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, studie- stöd, samt i vissa avseenden för alla dem som har offentlig anställning. Förbudet är försett med undantag genom att det inte hindrar tillämpning av bestämmelser i lag som föreskriver viss ålder. På samtliga områden utom offentlig anställning gäller dessutom ett generellt undantag för sådan särbehandling som har ett berättigat syfte om särbehandlingen är nödvändig och lämplig för att nå syftet. som lagen trädde i kraft inrättades Diskriminerings- ombudsmannen (DO). Enligt 4 kap. 1 § diskrimineringslagen ska DO utöva tillsyn över att lagen följs. Ombudsmannen ska i första hand försöka få dem som omfattas av lagen att frivilligt följa den. DO får dock, enligt 6 kap. 2 §, föra talan i domstol för en enskild som medger det. DO kan, med stöd av 4 kap. 4 §, i vissa situationer besluta om vitesföreläggande. Ytterligare bestämmelser om DO:s uppgifter finns i lagen (2008:568) om Diskrimineringsombuds- mannen. Den som bryter mot diskrimineringslagen ska betala diskri- mineringsersättning till den som drabbats av överträdelsen (5 kap. 1 §). Diskrimineringsersättningen ska både utgöra en ersättning för den kränkning som överträdelsen inneburit och verka avskräckande En arbetsgivare kan också i vissa situationer bli ersättningsskyldig för den ekonomiska förlust som uppkommit på grund av överträdelsen av diskrimineringslagen. Regler om studiestöd finns i studiestödslagen (1999:1395). Studie- medel beviljas från och med och t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . En av grundprinciperna i studiemedels- systemet är att studielånen inte ska vara större än att de kan betalas tillbaka. Rätten att låna begränsas därför enligt en s.k. lånetrappa. Motivet till trappan är således att skuldsättningen för personer med kort återbetalningstid inte ska bli alltför hög. En hög skuld kombinerad med en kort återbetalningstid leder både till höga årliga belopp att betala för individen och till risker för att hela lånet inte betalas tillbaka. Subventionen i systemet ska ligga på tilldelningssidan och det ska vara lätt för den studerande att se vad han eller hon själv bekostar och vad samhället bidrar med. En nedtrappning av möjligheten att ta studielån sker för personer som är . infördes ett nytt ålderspensionssystem i . De inkomstrelaterade pensionsförmånerna är inkomst- pension och premiepension. Grundskyddet utgörs av garanti- pensionen och tilläggsförmånerna bostadstillägg och äldreförsörj- ningsstöd. Det nya pensionssystemet har fasats in successivt. Först de personer som är födda eller därefter får hela den inkomst- relaterade pensionen enligt de nya reglerna. Äldre åldersgrupper får delar av pensionen från det nya systemet och delar i form av tilläggs- pension enligt de tidigare gällande bestämmelserna. Inkomstpensionen baseras på hela livsinkomsten. Pensions- grundande inkomst fastställs för en person under vilket han eller hon varit försäkrad och haft inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Någon övre åldersgräns för möjligheten att tjäna in pensionsrätt finns inte. Pensionsrätt fastställs och utgör av pensionsunderlaget, varav grundar rätt till inkomstpension och fonderas i premiepensionssystemet. med små barn, studier, sjuk- och aktivitetsersättning samt allmän värnplikt beräknas så kallade pensionsgrundande belopp. Avgiften på dessa pensionsgrundande belopp betalas av staten. Pensionsgrundande belopp för barnår Pensionsgrundande belopp (PGB) för barnår kan tillgodoräknas en förälder under barnets fyra första levnadsår. De grundläggande villkoren för att en förälder ska kunna tillgodoräknas PGB för barnår är att föräldern har varit försäkrad och bosatt hela intjänandeåret i , barnet har varit bosatt i hela intjänandeåret, föräldern har fyllt högst under intjänandeåret samt föräldern har haft vårdnaden om barnet minst halva intjänande- året och föräldern har bott tillsammans med barnet under minst halva intjänandeåret. Om en förälder har avlidit får den andra föräldern i vissa fall över- låta rätten att tillgodoräknas PGB till en annan person. För att detta ska vara möjligt krävs att mottagen har haft nära relation både till överlåtaren och till barnet. Mottagarna får dessutom inte ha varit under intjänandeåret. Pensionsrätt för barnår beräknas enligt tre olika alternativ. Den försäkrade tillgodoräknas det förmånligaste av dessa tre. 1.Det pensionsgrundande beloppet blir en utfyllnad upp till den inkomst den försäkrade hade året innan barnets födelse eller adoption. 2.Det pensionsgrundande beloppet blir en utfyllnad upp till en lön som motsvarar av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade som är 16–. 3.Det pensionsgrundande beloppet ger ett fast tillägg som mot- svarar ett inkomstbasbelopp. PGB tillgodoräknas en försäkrad för den försäkrade har inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning. Vid beräk- ningen utgår man från den antagandeinkomst som ligger till grund för den inkomstrelaterade sjuk- eller aktivitetsersättningen. Antag- andeinkomsten ska minskas . Det pensionsgrundande beloppet är skillnaden mellan den minskade antagandeinkomsten och den inkomstrelaterade sjuk- eller aktivitetsersättningen. PGB för plikttjänstgöring ska beräknas för den för- säkrade tjänstgjort och fått dagersättning. Beloppet per dag ska motsvara hälften av genomsnittsinkomsten under intjänandeåret för försäkrade som var 16–, delat med 365. Studiebidrag berättigar till PGB. Det pensionsgrundande beloppet ska motsvara av det studiebidrag som den studerande mottagit . Inkomstpension betalas ut efter ansökan från och med den månad den försäkrade fyller . Den som söker pension kan ansöka om att ta ut hela pensionen eller delar av den i valfritt antal fjärdedelar. En pensionstagare kan också obegränsat välja att öka eller minska uttagsnivån genom hela sitt pensionärsliv. Ökningar och minsk- ningar påverkar den framtida pensionen, genom att pensionen blir mindre eller större. När inkomstpensionen ska beräknas utgår man från den pensionsbehållning som den pensionsberättigade har . Pensionsbehållningen grundas på de pensionsrätter som den pensionsberättigade tjänat in. Pensionsbehållningen ska vara omräknad med hänsyn till tilldelade arvsvinster, indexering och avdrag för förvaltningskostnader. För att få fram pensionens årsbelopp divideras pensionsbehåll- ningen med ett delningstal. Detta innebär att den pensions- behållning som en person tjänat in under sin förvärvsaktiva tid, ska fördelas som motsvarar den genomsnittligt åter- stående livslängd som gäller för personer i den pensionsberät- tigades ålder. Genom delningstalet tillgodoräknas den pensions- berättigade även en viss framtida tillväxt och framtida arvsvinster. Den årliga pensionen räknas automatiskt om med hänsyn till nya pensionsrätter. Från det att inkomstpension börjar tas ut, indexeras den år för år genom att den följer de förvärvsarbetandes genomsnittliga inkomst- utveckling minskat med den så kallade om 1,6 procent- enheter. Inom ramen för pensionssystemet finns något som kallas balanseringen. Balanseringen begränsar indexeringen av pensions- rätter och utgående pensioner då pensionssystemets tillgångar understiger systemets samlade skulder. Premiepensionen är en del av pensionen som var och en själv får placera i fonder. Den inbetalda avgiften – som utgör av löner och andra skattepliktiga ersättningar – fonderas. Den enskilde kan själv välja kapitalförvaltare bland en stor mängd fonder. Drygt hälften av spararna har gjort aktiva val inom systemet. För den som har avstått från att välja fonder placeras medlen i premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Ett flertal förändringar av reglerna genomfördes . Sjunde AP-fonden administrerar nu flera olika sparalternativ. Utöver generationsfonder finns även placeringsalternativ med olika riskprofil. När premiepensionen tas ut väljer man mellan traditionell livförsäkring och fondförsäkring. 3.4.4Garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Pensionssystemets grundskydd för personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension utgörs av garantipensionen samt tilläggs- förmånerna bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Syftet med garantipensionen är att ge en grundtrygghet till den som aldrig haft några inkomster. Garantipension betalas även som en utfyllnad till den som har en låg inkomstrelaterad pension. För full garantipension krävs att den försäkrade har minst 40 bosätt- ningsår i mellan 16–. För den försäkrad som har färre bosättningsår minskas garantipensionen med 1/40 som saknas. Garantipensionen kan betalas ut från och med den månad den försäkrade fyller . Full garantipension (basnivån) är 1,9 prisbasbelopp för den som är gift och 2,13 prisbasbelopp för en ogift person (respektive ). För den som helt saknar inkomstgrundad pension är den årliga garantipensionen lika med basnivån. För den som har tjänat in inkomstgrundad pension avtrappas basnivån i två steg, beroende på den inkomstgrundade pensionens storlek. Om den årliga inkomstgrundade pensionen uppgår till högst 1,26 prisbasbelopp för den som är ogift och till 1,14 prisbasbelopp för den som är gift minskas garantipensionens basnivå med hela den inkomstgrundade pensionen. Avräkningen sker således till , krona för krona. För den pensionstagare vars inkomst- grundade pension överstiger de nämnda beloppen gäller följande beräkningsregler. En ogift pensionstagare får en årlig garantipension som är skillnaden mellan 0,87 prisbasbelopp och av den del av den inkomstgrundade pensionen som överstiger 1,26 prisbasbelopp. En gift pensionstagare får en årlig garantipension med ett belopp som är skillnaden mellan 0,76 prisbasbelopp och av den del av den inkomstgrundade pensionen som överstiger 1,14 prisbasbelopp. För en försäkrad som gör tidiga uttag av sin inkomstrelaterade ålderspension eller skjuter upp uttaget beräknas garantipensionen som om pensioner hade börjat lyftas den månad då den pensions- berättigade fyller . Bostadstillägg (BT) är ett skattefritt inkomstprövat tillägg till ålderspensionen. Bostadstillägget kan betalas ut från och med att den försäkrade fyller . Bostadstilläggets storlek påverkas av bostadskostnaden och inkomsten. BT är maximalt av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Bostadskostnaden för var och en av makarna beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. För gifta ålderspensionärer ska ett belopp om läggas till bostadskostnaden och för ogifta ålderspensionärer ska ett belopp om läggas till bostadskostnaden. Inkomster som påverkar storleken av BT beräknas i princip enligt skatterättsliga regler. Som inkomst räknas inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Även vissa skattefria inkomster ingår i beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Endast hälften av arbetsinkomsten beaktas. Tillägg görs för den för- mögenhet som den sökande och hans eller hennes make äger. När bostadstillägget beräknas görs det först ett avdrag från den bidragsgrundande inkomsten med ett fribelopp. Fribeloppet motsvarar de basnivåer som gäller för oavkortad garantipension. Inkomsten efter avdrag för fribeloppet kallas för reducerings- inkomst. Det maximala bostadstillägget minskas sedan av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och av den reduceringsinkomst som överstiger denna nivå Särskilt bostadstillägg (SBT) kan betalas ut till den som har bostadstillägg. SBT betalas ut i de fall där den sökandes inkomst, efter avdrag för skälig bostadskostnad, understiger skälig levnads- nivå. Inkomsterna beräknas efter avdrag för skatt. Äldreförsörjningsstöd är en inkomstprövad förmån som i likhet med bostadstillägget är relaterad till den sökandes bostadskostnad och inkomst. Äldreförsörjningsstöd betalas ut om den sökandes inkomster, efter avdrag för skälig bostadskostnad, understiger skälig levnadsnivå. Bostadskostnaden och inkomsterna beräknas på ett liknande sätt som för särskilt bostadstillägg. Inkomsten för var och en av makarna utgör hälften av makarnas sammanlagda inkomster. Detsamma gäller för makarnas bostadskostnad. Äldre- försörjningsstöd kan betalas ut till den som är bosatt i och som har fyllt . 3.5Övriga socialförsäkringar och ersättningar vid arbetslöshet I socialförsäkringarna ingår, förutom ålderspensioner, försäkringar och bidrag som betalas ut till barnfamiljer, till sjuka, till personer med funktionsnedsättning, efterlevande och till pensionärer. Efter- levandepensioner samt ålderspensioner och andra förmåner admini- streras och betalas ut av . Övriga social- försäkringar administreras och betalas ut av . I socialförsäkringsbalken finns det närmare 80-tal regler där åldersfaktorn 60, 61, 64, 65, 67 och 70 förekommer. Exempelvis är tidpunkten när den försäkrade är berättigad till förmåner, för- säkringstid ska beräknas eller som den försäkrade längst har rätt till en förmån enligt SFB är åldersrelaterad. Utred- ningen lämnar förslag och bedömningar i flera av dessa bestäm- melser. De olika förmånerna beskrivs närmare i anslutning till detta i kapitel 15 och 16. Enligt 33 § första stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) gäller att en arbetsgivare som vill att en arbetstagare ska lämna sin anställning när arbetstagaren uppnår , ska ge arbetstagaren skriftligt besked om detta minst en månad i förväg. Om en arbetsgivare vill att en arbetstagare ska lämna sin anställning i samband med att arbetstagaren får rätt till hel sjukersättning, ska arbetsgivaren skriftligen ge arbetstagaren besked om detta så snart arbetsgivaren fått kännedom om beslutet om sjukersättning (33 § andra stycket LAS). Enligt 33 § tredje stycket LAS har en arbetstagare som fyllt inte rätt till längre uppsägningstid än en månad och inte heller företrädesrätt enligt 22, 23, 25 och 25 a §§ samma lag. Arbets- tagaren har således inte företrädesrätt när turordning ska bestämmas i samband med uppsägning enligt 22 § och inte heller möjlighet att åberopa den särskilda skyddsregeln för arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga i 23 §. Vidare saknar dessa arbetstagare företrädes- rätt till återanställning och till anställning med högre sysselsätt- ningsgrad enligt 25 och 25 a §§. Enligt 5 § LAS gäller att avtal om tidsbegränsad anställning får träffas bland annat avseende tidsbegränsad anställning när arbets- tagaren har fyllt . Enligt 2 § LAS anställningsskyddslagen får det genom kollektiv- avtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagar- organisation göras avvikelser från 33 §. Även bestämmelserna i 5, 22, 25 och 25 a §§ är dispositiva för parterna. När arbetstagaren uppnår har arbetsgivaren således rätt att utan uppsägning skriftligen meddela arbetstagaren att hon eller han ska lämna sin anställning.