sou · H1B31 · 2013-01-16 00:00:00 — Detta innebär en administrativ förbättring för mervärdesskatteregistrerade företag eftersom de därmed endast behöver vända sig till en myndighet för att få information och service avseende all mervärdesskatt. För företag som inte är registrerade till mervärdesskatt kommer kvarstå som beskattnings- myndighet men detta bör inte ha någon större betydelse för dem eftersom de inte har rätt att återfå mervärdesskatt vid import och inte heller redovisar någon annan mervärdesskatt. För dessa företag utgör mervärdesskatten normalt endast en kostnad på samma sätt som tull, och det är därmed en tydlig lösning att hanterar samtliga kostnader för deras importer.7 En annan konsekvens av att mervärdesskatten hanteras av istället för är att blir tillämpliga på all mervärdesskatt vid import. Det medför att samma regelverk blir tillämpligt på hela mervärdesskatteområdet för företag som är registrerade till mervärdesskatt i . Det innebär en administrativ lättnad för företagen att endast behöva ha kunskap om ett regelverk i stället för två i mervärdesskattehänseende. Som exempel kan nämnas att reglerna om skattetillägg blir tillämpliga på all mervärdesskatt jämfört med då reglerna om tulltillägg i stället är tillämpliga på mervärdesskatt vid import. Som bl.a. näringslivet har påpekat är en konsekvens av den nuvarande hanteringen av mervärdesskatt vid import att det finns en förhöjd risk för periodiseringsfel. När importörer anlitar ett ombud ställs tullräkningen ofta ut till ombudet och ombudet betalar då in mervärdesskatten för importen till . Ombudet fakturerar sedan mervärdesskatten samt övriga kostnader som ombudet haft i samband med importen vidare till importören. Samtliga kostnader, inklusive mervärdesskatten, tas upp på samma faktura som skickas från ombudet till importören. Mervärdesskatt vid import är dock avdragsgill först när ombudet mottagit en tullräkning, medan mer- 7 Se även avsnitt 4.1. värdesskatten som är hänförlig till de övriga fakturerade kost- naderna är avdragsgill när importören mottar ombudets faktura. För att hantera mervärdesskatten korrekt ska importören därför i flera fall göra avdrag för mervärdesskatt som är hänförlig till ombudets övriga kostnader respektive mervärdesskatt som är hänförlig till importen . Eftersom all mervärdesskatt är upptagen på samma faktura från ombudet föreligger det därmed risk för att avdragsgill mervärdesskatt redovisas i fel period. Det vanligaste felet är att den mervärdesskatt som är hänförlig till importen dras av för . Ett sådant fel innebär därmed en risk för skattetillägg på normalt av den felaktigt redovisade mervärdesskatten. Risken för att mervärdesskatt vid import dras av i fel period bör minska om utredningens förslag i kapitel 4 genomförs. Utredningen gör bedömningen att en sådan minskad risk för periodiseringsfel innebär en administrativ lättnad för företagen. Om utredningens förslag genomförs uppnås också en enhetlig hantering av mervärdesskatt vid import och vid EU-intern handel. Det är utredningens bedömning att redovisningen av mervärdesskatt blir enklare för företagen att hantera om handel med både länder utanför EU och inom EU redovisas på liknande sätt och hanteras av samma myndighet. Utredningens förslag innebär dock också en något ökad administra- tiv börda för importörer som ska redovisa mervärdesskatt vid import i skattedeklarationen. Detta för att importörer behöver lämna ytterligare en uppgift i tulldeklarationen. Vidare kommer importörer som anlitar ombud att erhålla ytterligare ett dokument per import från . Sammantaget är det rimligt att anta att de administrativa kost- naderna minskar något för mervärdesskatteregistrerade företag när deras hantering av mervärdesskatt samlas hos en myndighet i stället för två. Det är dock svårt att närmare beräkna storleken av denna effekt. verktyg Regelräknaren respektive Malindatabasen har inte kunnat användas för att uppskatta hur förslaget påverkar företagens administrativa kostnader eftersom det saknas uppgifter om detta. I sammanhanget kan dock nämnas att en tidigare studie har visat att fullgörandekostnaderna för all hantering av mervärdesskatt var i genomsnitt för företag med mindre än 500 anställda. För stora företag med minst 500 anställda var fullgörandekostnaderna per företag och år.8 Då mervärdesskatt vid import endast står för en del av företagens mervärdesskattehantering9 och förslaget därutöver endast kan antas påverka de administrativa kostnaderna för import i begränsad omfattning, är bedömningen att effekten på företagens administrativa kostnader är begränsad. Som ovan nämnts är det dock utredningens bedömning att företagens administrativa börda bör minska något om företagen endast får en myndighet att vända sig till och att enhetliga förfaranderegler är tillämpliga när det gäller hantering av all mervärdesskatt, dvs. även mervärdesskatt vid import. Minskad administrativ börda är till fördel för alla företag. Det kan t.ex. vara gynnsamt för ett företag som inte har tillgång till egen skattekompetens att endast behöva vända sig till en myn- dighet för frågor om mervärdesskatt. Effekter för ombud och speditörer Utredningens förslag i kapitel 4 innebär att även speditörer och andra företag som agerar som ombud för importörer kommer att påverkas. Ombuden kommer att behöva hålla reda på om de importörer som ombuden representerar är registrerade till mervärdesskatt eller inte, samt ange eventuellt registreringsnummer (och importörens namn i de fall ombudet agerar som ett indirekt ombud) i tulldeklarationen, se vidare avsnitt 5.2. Vidare ska ombuden inte längre redovisa någon mervärdesskatt i tulldeklarationen om importören är registrerad till mervärdesskatt i . Utredningens förslag kan också komma att innebära att ombud behöver hantera fler tullräkningar och betalningar, beroende på vilken lösning inför för att importörer ska få underlag för sin redovisning i skattedeklarationen. Ytterligare en effekt av förslaget i kapitel 4 är att ombuden inte längre kommer att vara skyldiga att fullgöra importörens betalnings- skyldighet eller vara solidariskt betalningsansvariga för mervärdes- skatten för en import i de fall importören är registrerad till mer- värdesskatt i (se vidare avsnitt 5.1. Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att utred- ningens förslag innebär en viss ökad administration för speditörer och andra företag som agerar som ombud för importörer. Förslaget kan dock även innebära en fördel för ombuden eftersom de inte längre 9Uppgifter från för visar att mervärdesskatt vid import utgjorde cirka 7procent av de mervärdesskatteregistrerade importörernas totala ingående mervärdesskatt. behöver ta någon finansiell risk avseende mervärdesskatten för de importer de hanterar. De nuvarande svenska reglerna avseende hantering av mervärdesskatt vid import skulle kunna anses utgöra en nackdel i konkurrens- hänseende jämfört med andra medlemsstater i EU som har infört redovisning av mervärdesskatt vid import i skattedeklaration. (Se kapitel 3 för en jämförelse av mervärdesbeskattning av import i andra EU-länder.) Ett system med redovisning i skattedeklaration innebär att importören redovisar mervärdesskatt vid importen och gör avdrag för mervärdesskatten i samma deklaration. På så sätt tar utgående och ingående mervärdesskatt ut varandra och den skatt- skyldige behöver aldrig betala in mervärdesskatten. Ett företag som importerar till och som är registrerat till mervärdesskatt måste, vid en import, först betala in mervärdesskatten till för att sedan få den återbetald från . Hur som förflyter däremellan beror bl.a. på vilken redovisnings- period som företaget tillämpar. Att företaget betalar in mervärdes- skatten och får skatten återbetald innebär negativa likviditetseffekter och därmed ränte- kostnader för företaget. Ett företag som importerar till ett land där mervärdesskatt vid import redovisas i skattedeklarationen träffas därmed inte av samma negativa likviditetseffekt som företag som importerar till . Företag som importerar till får då en konkurrensnackdel i jämförelse med ett företag som importerar till länder där mervärdes- skatt vid import redovisas i skattedeklaration eller motsvarande. Det kan också tänkas att de svenska reglerna för mervärdesskatt vid import innebär en konkurrensnackdel för som import- och etableringsland i jämförelse med länder där mervärdesskatt vid import redovisas i skattedeklaration. Det är möjligt att ett företag, som en del i bedömningen vid val av importland, väger in de olika ländernas hantering av mervärdesskatt vid import. Enligt utredningens bedömning är det dock tveksamt hur betydelsefull ett lands hantering av mervärdesskatt vid import är när en importör ska välja land att importera till. Det är troligt att t.ex. det geografiska läget på olika tänkbara platser att importera till är av större betydelse vid val av importland. Ytterligare en konkurrensaspekt med att genomföra utredningens förslag i kapitel 4 är att införsel från EU-länder och införsel från länder utanför EU kommer att behandlas på samma sätt i mervärdes- skattehänseende. Vid unionsinterna förvärv är beskatt- ningsmyndighet och mervärdesskatten redovisas i skattedeklaration. Mot bakgrund av hur det nuvarande regelverket är uppbyggt kan ett företag tänkas föredra att köpa en vara från ett land inom EU istället för att köpa liknande vara från exempelvis . Om varan köps från ett EU-land i stället för från ett land utanför EU undviker köparen att det uppstår en negativ likviditetseffekt. Utredningen gör bedömningen att ett genomförande av förslaget i kapitel 4 kan medföra positiva effekter i konkurrenshänseende. Det är dock svårt att beräkna och uppskatta storleken på dessa effekter. Skatteundandragande och konsekvenser för uppbörden Avdragsgill mervärdesskatt vid import utgör inte någon skatteintäkt för staten. I de fallen uppstår intäkten för staten först när den importerade varan säljs vidare till en konsument eller till någon annan utan avdragsrätt. (För en närmare analys av skatteundandragande och eventuella konsekvenser av utredningens förslag i kapitel 4 på uppbörden, se kapitel 8.) Utredningens förslag i kapitel 4 innebär att endast de som är registrerade till mervärdesskatt kommer att få redovisa skatten i skattedeklaration. De flesta av dessa importörer har full avdragsrätt och då utgör mervärdesskatten vid import inte någon intäkt för staten och bristande eller felaktig redovisning utgör följaktligen inte heller någon förslust av skatteintäkter för staten. Övriga, som inte är registrerade till mervärdesskatt i , kommer även i fortsättningen att redovisa skatten till . Vad gäller skatteundandraganden och bedrägerier är det svårt att göra några prognoser om hur det kommer att utvecklas om förslaget genomförs. Utredningen gör dock bedömningen att införandet av utredningens förslag inte kommer att leda till någon beaktansvärd ökning av antalet bedrägerier, givet att utredningens förslag till informationsutbyte genomförs. Utredningens förslag innebär att kontroll av mer- värdesskatten ersätts av en redovisningskontroll hos . Samtidig består kontroll av varuflödet vid gränserna. För att redovisningskontrollen ska fungera och för att kontrollen av mervärdesskatten vid import inte ska försämras är det enligt utredningens mening av stor vikt att och samarbetar över myndighetsgränserna samt utbyter information med varandra. (Se närmare om informationsutbytet i kapitel 7 och om myndighetssamarbete i avsnitt 8.2.4.) Om utredningens förslag genomförs och blir beskatt- ningsmyndighet för mervärdesskatt vid import blir skattebrotts- lagen tillämplig i stället för tullbrottsbestämmelsen i 8 § smugg- lingslagen på både utgående och ingående mervärdesskatt vid import. Utredningen gör bedömning att det inte kommer få särskilt stora effekter för den straffrättsliga ordningen eller möjligheten att beivra brott. Bestämmelserna i de båda lagarna som rör redovisning av mervärdesskatt liknar varandra. Vid en överflyttning av hanteringen av mervärdesskatt vid import till kommer dessutom att fortsätta hantera tullklareringen, gränskontrollen och redovisningen av tull. Smugglingslagen kommer därför även fort- sättningsvis att vara tillämplig till stor del. (Se vidare om skatte- brottslagen och smugglingslagen i kapitel 9.) Kostnader och konsekvenser för En förutsättning för att genomföra utredningens förslag i kapitel 4 är att det finns ett tillräckligt informationsutbyte mellan och . uppskattar tidsåtgången för att bygga ut det informationsutbyte som finns mellan och . Det motsvarar en kostnad på cirka 4,5 miljoner kronor.10 uppskattar också att det kommer att kosta cirka 500 000 kronor11 att anpassa hanteringen av tullräkningar om utredningens förslag genomförs. Enligt egna beräkningar skulle en överflyttning av hantering av mervärdesskatt vid import till för importörer som är registrerade till mervärdesskatt i medföra en besparing för på , vilket 104,5 miljoner kronor=9 000*500. uppskattar timkostnaderna för att ställa om sina IT-system till . 11500 000 kronor=1 000*500. uppskattar timkostnaderna för att ställa om sina IT-system till . motsvarar cirka 1,8 miljoner kronor12. Sammantaget gör uppskattningen att utredningens förslag innebär att det uppstår en engångskostnad på samt att det går att göra en besparing på . Besparingen upp- skattas motsvara cirka 2,4 årsarbetskrafter. Av 32 § smugglingslagen följer att en särskild tullåklagare får föra talan i brott enligt smugglingslagen där det är uppenbart att brottets straffvärde svarar mot böter och att brottet inte ska föranleda någon annan påföljd. Tullåklagarna är verksamma inom . Om utredningens förslag genomförs kan det innebära att fler tullbrott enligt 8 § smugglingslagen ska hanteras av en tullåklagare. Om utredningens förslag genomförs medför det att i fler fall än kommer att fatta beslut om mindre belopp eftersom beslut om mervärdesskatt vid import kommer att fattas av i de fall då importören är registrerad till mervärdesskatt i . Eftersom fler beslut kommer att beröra lägre belopp kan det leda till att en tullåklagare får föra talan i fler processer. Utredningen gör dock bedömningen att förslaget i kapitel 4 inte innebär några större förändringar av de särskilda tullåklagarnas verksamhet. Utredningen gör också bedömningen att inte heller de allmänna åklagarnas verksamhet kommer att påverkas i någon större omfattning om förslaget i kapitel 4 genomförs. Kostnader och konsekvenser för Om förslaget i kapitel 4 genomförs gör beräkningen att det skulle kosta att ställa om sina IT- system för att bl.a. säkerställa det av utredningens föreslagna informationsutbyte med . gör vidare bedömningen att förslaget innebär att verkets arbetsuppgifter kommer att öka bl.a. till följd av ett behov av ökade kontroller. gör bedömningen att det inte krävs några stora verksamhetsförändringar som medför omorganisationer eller större förändringar i de strukturer som finns. uppskattar dock att de ökade arbetsuppgifterna inledningsvis medför en extra kostnad på . gör också bedömningen att det skulle behövas viss intern och extern information om hanteringen av mervärdesskatt vid import om 12 1,8 miljoner kronor2900*620. uppskattar dessa arbetskostnader till . Uppskattningsvis uppgår engångskostnaden för att hantera intern och extern information till . Sammantaget gör uppskattningen att om utredningens förslag genomförs uppkommer en engångskostnad för verket på och en årlig kostnad på . Sammantaget gör utredningen bedömningen att det är effektivt att genomföra förslaget i kapitel 4. Fördelarna med förslaget, främst likviditetsförbättringen för företagen, är större än nackdelarna med förslaget. Den främsta nackdelen är de offentligfinansiella kost- naderna. Utredningen gör vidare bedömningen att det inte bör föreligga någon uppenbar risk för ökat skatteundandragande eller minskad uppbörd till staten under förutsättning att det befintliga informationsutbytet som finns mellan och byggs ut på så sätt som utredningen föreslår. De kostnader som uppkommer för och samt de förändringar som kan behöva göras i de båda myndigheternas verksamheter bedöms heller inte vara så stora att de överväger fördelarna med att genom- föra förslaget. Utredningen föreslår att blir ny beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import av varor till i de fall importören är registrerad till mervärdesskatt i (se vidare kapitel 4). Om utredningens förslag innebär offentligfinansiella kostnader så ingår det i utredningens uppdrag att föreslå finansiering inom skatte- området, företrädesvis mervärdesskatteområdet. Utredningens förslag att blir beskattningsmyndighet beräknas innebära offentligfinansiella kostnader på uppskattningsvis (se vidare avsnitt 13.1) och utredningen har därför undersökt olika finansieringsmöjligheter. Inom mervärdesskatteområdet har utred- ningen inte funnit någon lämplig finansieringslösning eftersom samt- liga förslag som analyserats skulle innebära allt för höga intäkter i förhållande till de offentligfinansiella kostnader som uppkommer med anledning av utredningens förslag. Eftersom utredningen finner det lämpligt att söka en finansierings- lösning inom det indirekta skatteområdet har utredningen som nästa steg analyserat förslag inom punktskatteområdet. Utredningen har då funnit att en indexjustering av vissa punktskatter skulle kunna vara en lämplig finansieringslösning. indexjusteras tobaks-, energi- och koldioxidskattesatserna. Detta hanteras genom att regeringen utfärdar en förordning som styr punkt- skattesatserna . Två skäl till att dessa punktskatter indexjusteras (med hjälp av konsumentprisindex, KPI) är dels att skatteuttaget ska realvärdesäkras, dels att styreffekten med punkt- skatten ska bibehållas. Utredningen gör bedömningen att det kan vara lämpligt att se över om inte fler punktskatter bör indexjusteras. Utredningen anser dock inte att en indexering av ytterligare skatter ska ske på en årlig basis p.g.a. den ökade administration en sådan lösning skulle innebära. I stället skulle de punktskatter som inte har justerats kunna realvärdesäkras genom en engångsjustering. engångsjustering innebär att skatten återställs i reala termer till den nivå som gällde när skatten senast ändrades. I praktiken handlar det således inte om en real skattehöjning jämfört med när skatten senast ändrades. Uppskattningsvis skulle en uppräkning av bekämpnings- medelsskatten och avfallsskatten (deponiskatten) med KPI kunna innebära offentligfinansiella intäkter på , vilket motsvarar de offentligfinansiella kostnader som uppkommer av utredningens förslag. Utredningen föreslår därför att förslaget finansieras genom en engångsindexjustering av punktskatterna på bekämpningsmedel och avfall. Skattskyldig för skatt på bekämpningsmedel, och därigenom direkt berörd av en indexjustering, är den som yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet.1 uppgick antalet registrerade skattskyldiga för skatt på bekämpningsmedel till 40 stycken.2 När det gäller avfallsskatten är den som bedriver verksamheten på en avfallsanläggning skattskyldig och därmed den som direkt berörs av indexjusteringen.3 uppgick antalet registrerade skattskyldiga för skatt på avfall till 123 stycken.4 är skatten på bekämpningsmedel per kg verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. En indexjustering till prisnivå skulle innebära att skatten höjs till per kg. Avfallsskatten uppgår till per ton avfall . Denna skatt skulle vid en indexjustering års prisnivå till prisnivå höjas till per ton. Utredningen konstaterar att finansieringsförslaget, förutom de effekter som nämnts ovan, skulle kunna leda till ytterligare konsekvenser. Det har dock inte varit möjligt att inom ramen för det nu aktuella arbetet utreda samtliga konsekvenser av finansierings- förslaget. 1Lag (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. 2SKV 152 utgåva 14, Skatter i . 3Lag (1999:673) om skatt på avfall. 4SKV 152 utgåva 14, Skatter i . 15 När kan nya regler träda i kraft? Utredningens förslag: Ändringarna i mervärdesskattelagen och tullagen ska träda i kraft . Äldre bestäm- melser ska fortfarande gälla i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har gjort bedöm- ningen att det är en förutsättning att ett fungerande informations- utbyte finns på plats innan förslaget i kapitel 4 genomförs. I annat fall finns det risk för att kontrollen av mervärdesskatt vid import försämras. Se vidare kapitel 7 och 8. Utredningen har därför utarbetat ett förslag till informationsutbyte som är anpassat till genomförandet av utredningens förslag i kapitel 4. Enligt uppgift från skulle det att ta från det att beslut fattats om att genomföra utredningens förslag till dess att ett sådant infor- mationsutbyte kan vara på plats. Enligt uppgifter från skulle ett sådant utbyte inte kunna vara på plats förrän tidigast . Det pågår visserligen redan ett informationsutbyte1 (se vidare kapitel 7) men utredningen anser att detta inte är tillräckligt för att genomföra utredningens förslag. T.ex. görs det ingen åtskillnad mellan importörer och ombud, något som är nöd- vändigt om utredningens förslag ska genomföras. Vidare ingår inte ändrade uppgifter till följd av t.ex. omprövnings- beslut hos . En annan brist i det nuvarande utbytet är att inte kan ta emot all information som kommer från . Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Under förutsättning att beslut om att genomföra utredningens förslag fattas under så gör utredningen bedömningen att förslaget 1 Se överenskommelse mellan . bör träda i kraft . Därigenom ges myndigheterna åtminstone på sig att införa det informationsutbyte som utredningen föreslår. Ett ikraftträdande har ytterligare fördelar. Genom att förflyter mellan beslut om genomförande och ikraft- trädande ges både företag och myndigheter tid till omställning och förberedelser. Genomförandet av utredningens förslag innebär bl.a. att myndigheterna måste anpassa deklarationsblanketter och system samt att företagen måste anpassa faktureringsrutiner och bokförings- system. Vidare måste myndigheterna informera om de nya reg- lerna. Genom att förslaget träder i kraft först undviker man också ett genomförande mitt i semesterperioden då mycket personal utgörs av vikarier. Nackdelen med att låta förflyta mellan beslut om genom- förande och ikraftträdande är att de positiva effekterna av förslaget, framförallt likviditetseffekten för företagen, förskjuts. Utredningen anser dock att ett ikraftträdande t.ex. innebär alltför lite tid för myndigheterna att se till att det finns ett fungerande informationsutbyte, vilket är negativt ur kontrollsynpunkt. Å andra sidan framstår t.ex. , med hänsyn till företagens intresse av ett snabbt ikraftträdande, som alltför långt bort. Utred- ningen föreslår därför ett ikraftträdande . Utredningen anser att övergångsregler behövs och föreslår att äldre föreskrifter ska gälla beträffande mervärdesskatt vid import där skattskyldigheten inträtt före ikraftträdandet. 16.1Förslaget till lag om ändring i tullagen (2000:1281) Ändringen föranleds av den ändring i 5 kap. 11 § som innebär att mervärdesskatt vid import endast i vissa fall ska tas ut enligt denna lag. Under förutsättning att deklaranten är registrerad till mervärdesskatt i ska sådan skatt i stället tas ut enligt SFL. Se kommentaren till 5 kap. 11 §. Paragrafen kompletteras med ett nytt tredje stycke. Ändringen innebär att bestämmelsen inte är tillämplig i de fallen då mer- värdesskatt vid import ska tas ut enligt SFL, dvs. i de fallen då är beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import. Se även avsnitt 4.7. Paragrafen reglerar bland annat vilken myndighet som är beskatt- ningsmyndighet för mervärdesskatt som ska betalas med anledning av införsel eller import. Av första och andra styckena framgår att är beskattningsmyndighet för sådan skatt om inte annat föreskrivits.