sou · H1B368 · 2013-10-15 00:00:00 — Eftersom kompensationskriteriet uppfyller detta villkor endast hypotetiskt nöjer man sig i kostnads-nyttokalkyler med en potentiell Pareto-förbättring. Att kräva en faktiskt, snarare än hypotetisk, kompensation inne- bär en skyldighet för markexploatörer att betala för den skada de åsamkar samhället. Det är förenligt med förorenaren betalar-principen som redan tillämpas i form av koldioxidskatt, svavelskatt, trängselskatt m.m. Kompensationsåtgärder kan även jämföras med Gröna certifikat, som är ett instrument där marknadens parter, i stället för staten, finansierar utbyggnaden av förnybar energi. På liknande sätt kan de marknadsaktörer som konverterar naturområden åläggas att finansiera bevarande och återställande av andra områden.82 Beslut baserade på kostnads-nyttokalkyler och Kaldor/Hicks- kriteriet kan innebära att en aktör förlorar och en annan vinner. 81Sen (1987) refererar till denna diskussion. 82Förorenaren betalar-principen är en rättviseprincip som ofta går hand i hand med ökad samhällsekonomisk effektivitet. En statlig subvention skulle också kunna vara effektiv men dels uppfattas som illegitim och dels innebära kostnader för att samla in skattepengar. kräva ekologisk kompensation för en planerad markexploatering är ett sätt att komma till rätta med denna grundläggande brist, genom att de exploateringsintressen som vinner på projektet åläggs att faktiskt kompensera de naturintressen som förlorar. Ekologisk kompensation innebär att kostnader i naturkapital måste kompenseras med motsvarande investeringar i naturkapital, dvs. betalningen sker i natura. Det är precis så som ekonomer definierar stark hållbarhet (strong sustainability)83. I en vanlig kostnads-nyttokalkyl summeras effekterna på naturkapitalet med effekterna på tillverkat kapital. Detta är förenligt med en så kallad svag definition av hållbar utveckling som innebär att summan av alla kapitaltyper som genererar välfärd (naturkapital, tillverkat kapital, humankapital och socialt kapital) inte ska minska över tiden. Den starka definitionen av hållbar utveckling fokuserar på att natur- kapitalet ska bevaras, vilket motiveras av begränsad utbytbarhet med andra kapitaltyper.84 Det finns således starka nationalekonomiska principer som talar för ekologisk kompensation som ett effektivt och rättvist styrmedel. Det är dock betydligt mer komplext än en utsläpps- skatt och det ställer höga krav på de institutionella arrangemangen för att det ska bli ett kostnadseffektivt styrmedel för att minimera förlusterna i biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Se betänkandets referenslista. (2007). 84Ekins m.fl. (2003). Svenska exempel på initiativ inom offentlig och privat sektor De internationella processerna väckte intresse och engagemang hos enskilda politiker, tjänstemän, företagare och hos frivilligorganisationer. Redan innan de svenska etappmålen om eko- systemtjänster hade föreslagits hade olika verksamheter kommit igång med syften som överensstämmer med målen. Våra åtgärdsförslag i kapitel 3, 4 och 5 handlar i många fall om att sprida dessa initiativ till fler verksamheter inom , statlig och privat verksamhet. Nedan följer ett antal exempel på sådana projekt och initiativ. Flertalet av dessa arbetar med att öka samverkan mellan olika aktörer och kompetenser genom dialog. Centrala myndigheter och universitet Förutom inom sektorsmyndigheter för areella näringar och miljö- myndigheter finns exempel från bl.a. på initiativ för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster. höll en workshop på central nivå om hur ekosystem- tjänster relaterar till verkets arbete. Efter inledande presentationer om globala utmaningar och ekosystemtjänster arbetade man kring kartor i olika skala med att identifiera ekosystemtjänster, och sedan diskuterades hur kan arbeta med ekosystemtjänster. Workshopen var en del av ett metodutvecklingsarbete: Landskap i långsiktig planering.1 ytor2 fokuserar på klimat- anpassning i bebyggd miljö och lyfter fram hur ekosystemtjänster kan 1http:///Foretag/Planera-och-utreda/Planerings--och- analysmetoder/Miljobedomning/Landskap-i-langsiktig-planering/ 2Boverket (2010). stärkas för t.ex. dagvattenhantering. Även har uppmärksammat ekosystemtjänster som en del av sitt arbetsområde. Inom utbildningsområdet har ekosystemtjänster varit uppmärk- sammande . Konkreta material har tagits fram av olika organi- sationer: Skolverket3 har tagit fram utbildningsmaterial om ekosystemtjänster för alla årskurser i ; SWEDESD4 har utvecklat ett engelskspråkigt undervisningsmaterial om utbildning för Hållbar Utveckling som omfattar ekosystemtjänster; WWF har tagit fram skolmaterial om ekosystemtjänster och Naturskydds- föreningen5 har tillsammans med och Albaeco tagit fram ett material om ekosystemtjänster för åttondeklassare som uppdateras för att passa den nya läroplanen. stödjer inom Utmaningsdriven innovation två projekt med ekosystemtjänster i stadsutveckling: som syftar till att skapa ekosystemtjänster i urban planering och samlar aktörerna i kedjan från kommuner, forskning, arkitekter, konsulter inom bygg och byggherrar; och Biodivercity som utvecklar produkter, tjänster och processer som främjar och ökar stadens ekosystemtjänster och biologiska mångfald. har genomfört workshops som har fokuserat på relationen mellan natur och kultur och hur man kan använda detta för att skapa miljömedvetenhet. Det har huvud- sakligen varit deltagare från friluftsmuseer, naturum, naturskolor, etc. Temat har varit att synliggöra människors beroende av naturen och ekosystemtjänsterna utifrån etnobiologi, historien och kulturen för att leda till förståelse för miljöproblematiken. genomförde 2011 en workshop för att lära sig mer om ekosystemtjänster och se hur de kan integreras och understödja arbete. En liknande workshop har även gjorts på . Även i detta fall var det naturvårdsenheten. En slutsats därifrån var att ekosystemtjänster som begrepp var bra och att det behöver komma in i andra av arbetsområden såsom 3http:///skolutveckling/larande/nt/ntundervisning/naturvetenskap 4Brunner & Urenje (2012). samhällsbyggnad, landsbygd och miljöskydd. Begreppet skulle kunna vara till hjälp för att åstadkomma ökad samverkan.6 Länsstyrelserna planerar just nu en nationell konferens för kom- petensutveckling av sin egen personal. landstings enhet Tillväxt, miljö och regionplanering har gett ut två rapporter om ekosystemtjänster och hur de måste tas in i förvaltningsplaner.7 TEEB:s manual för städer8 är en rapport som flera kommuner har använt i viss utsträckning. fick med sina danska och finska systerorganisationer medel från för att tillämpa metodiken på , Raseborg () och Holbaek (). I kommunerna genomfördes en 2 dagars workshop där kommunens ekosystemtjänster identifierades och olika metoder för värdering diskuterades med kommunala tjänstemän och olika intressenter. 2012 fick kommun bidrag från Delegationen för Hållbara Städer för: En kommunalt anpassad metod [] för att integrera de lokala ekosystemtjänsternas värden i beslutsprocessen och visualisera resultaten i GIS (Geografiska informationssystem). Arbetet utgår från en arbetsgång som tagits fram inom det internationella forsknings- projektet . Detta metodutvecklingsarbete pågår i skrivande stund. har länge arbetat med ekosystemtjänster för att diskutera och besluta om markanvändning i vattenrike. Området var ett av de två områden i som studerades inom Millennium Ecosystem Assessment. beställde Natur- vårdsverket9 en studie för att kartlägga de ekosystemtjänster som tillhandahålls av strandängarna, och undersöka hoten mot strand- ängarnas ekosystem, samt vilka följderna blir om ekosystemtjänsterna inte längre fungerar eller om de försvagas. Det var därmed också en pilotstudie för att utarbeta en metod för kartläggning av ekosystem- tjänster där den lokala kunskapen och erfarenheten i ett område tas tillvara. Detta har gjorts genom djupintervjuer med nyckelaktörer, 6Se även bilaga 4. 7TMR, (2012): (2013). 8TEEB (2011b). 9Naturvårdsverket (2009). en webbaserad enkätundersökning riktad till allmänheten och slutligen en workshop där de medverkande nyckelaktörerna bjudits in. I kommun10 har stadsträdgårdsmästaren arbetat med att identifiera ekosystemtjänster som ett underlag till arbetet med kommunens översiktsplan. I arbetet med den nya översiktsplanen beslutades att värdena i den grönblå strukturen ska belysas genom att synliggöra kommunens främsta ekosystemtjänster. Man har även gjort en sammanställning av de ekosystemtjänster som förvaltas av kommunen och de kulturella upplevelse- och rekreationsvärden som finns i parker och natur. kommun gjorde en s.k. Resilience Assessment (resiliensanalys) på kommunen. Under en 2 dagars workshop arbetade ca 25 personer från kommunens olika enheter och förvaltningar med att analysera fyra fokusområden (livsmedels- försörjning, transport, sysselsättning och vatten) och vilken kapa- citet dessa kan hantera kriser av olika slag (klimat, energi, ekonomi och att stanna inom planetära gränsvärden). Ekosystemtjänster ingår i en resiliensanalys men den är bredare än så. är ett biosfärområde och i det arbetet är ekosystemtjänster väl inkluderat. Biosfärområden ska långsiktigt sträva mot att ständigt utvecklas som lokala och internationella modellområden för hållbar utveckling och vara en förebild för bred samverkan mellan olika intressegrupper. Ytterligare projekt värda att nämna är arbetet med den s.k. grönytefaktorn i både och där man arbetar med ekosystemtjänster som ett verktyg i klimatanpassningsarbetet, men även andra ekosystemtjänster ingår. Genom att arbeta utifrån platsens naturliga förutsättningar och skapa grönska som fyller flera funktioner får byggherrarna poäng. De funktioner som eftersträvas med hjälp av grönska och hantering av dagvatten i är: att dämpa effekten av negativa klimatförändringar; att tillföra sociala värden i gårdsmiljön och att gynna områdets biologiska mångfald.11 I Norr- kommun12 har man arbetat med social-ekologisk stads- design inför utvecklingen av den nya stadsdelen . I korthet innebär detta en analys av hur sociala och ekologiska behov kan förenas i stadsplaneringen. Som en del i arbetet har man hållit 10Järfälla kommun (2012). 11Stockholm Stad (2011). 12Norrköpings kommun (2011). workshops med intressenter, vilket innebär en tidigare inblandning jämfört med dagens samrådsförfarande. (samarbetsorganisation för 13 kommuner i ) kommer 2013–2014 låta göra en utredning om ekosystemtjänster i Delsjön-Härskogenkilen. Utred- ningen ska visa om om och hur man utifrån en ekosystemtjänstanalys och kunskaper om området kan göra kartläggningar som är användbara inom samhällsplanering på regional och nivå, speciellt med fokus på fysisk planering. (ESR) är ett material som hjälper företag att kartlägga sitt beroende av och påverkan på ekosystemtjänster.13 Materialet är utvecklat från resultaten av Millennium Ecosystem Assessment. Genom att höja medveten- heten om kopplingarna mellan företagets verksamhet och eko- systemen kan nya risker och möjligheter urskiljas. Enkelt utryckt kan det beskrivas som ett stöd för en omvärldsanalys med fokus på ekosystemtjänster. Metodiken leder till att företaget kan utveckla proaktiva strategier kopplat till förändringar i flödet av ekosystem- tjänster. är ett exempel på ett företag som har börjat förändra sitt miljöarbete i grunden genom att ta med ekosystem- tjänster i sin omvärldsanalys. Företaget är en internationell tillverkare av höglegerade verktygsstål som genom ekosystemtjänstanalys (ESR) förändrat synen på sig själva och infört ett nytt systemtänkande. Fokus på ekosystemtjänster har lett fram till ett helt nytt miljö- ledningssystem med målet att inte bara ska försöka minimera sin miljöpåverkan utan även aktivt stärka resiliensen hos de ekosystemtjänster de är beroende av. Akademiska hus har stöttat, och samverkat med en grupp forskare inom arkitektur och ekologi som i samverkan med arki- tekter har utvecklat principer för social-ekologisk stadsdesign. Med utgångspunkt i resiliensforskning beskrivs hur ekosystemtjänster och sociala/tjänster kan integreras och planeras för i stads- design.14 Dessa principer har haft visst inflytande på detaljplanen av Albanoområdet i och även . 13World (2012). 14Barthel m.fl. (2010). höll en utbildning och workshop om ekosystem- tjänster utifrån ESR med alla sina medlemsföretags hållbarhets- chefer. Svanen miljömärkning har ambitionen att arbeta in ekosystem- tjänster och biologisk mångfald i sina kriterier för förnybara resurser och lät göra en utredning om detta 2011–2012. Livsmedelsproducenten har utvecklat ett bonus- system som ger bönderna extra betalt för åtgärder som säkrar fler viktiga ekosystemtjänster. Exempel på åtgärder som belönas är att odla med varierad växtföljd, använda fånggrödor, spara blommor på åkerkanter och vägkanter, se till att det finns föda för bin och humlor, anlägga fosfor- eller kvävedamm eller våtmark, låta djuren gå på skogsbete. Byggindustrier har gjort en ESR för ett fiktivt byggbolag för att se hur det kunde vara till nytta för deras medlemmar. har utvecklat ett verktyg för att stötta deras projekt- ledare att avgöra vilken mark som kan anses hållbar att bygga på. Genom ett antal enkla frågor görs en bedömning om vilka eko- systemtjänster som finns på den aktuella platsen och hur ett bygge skulle kunna påverka dessa. Vidare finns det förslag på åtgärder som kan stödja och skapa ekosystemtjänster i samband med byggnation. Allt är utvecklat mot bakgrund av ledningens beslut att man ska bygga på hållbar mark. BeeUrban är ett företag vars hela affärsidé bygger på eko- systemtjänster. De började med att erbjuda bikupor till företag eller andra verksamheter i . har man utvecklat affärs- modellen och erbjuder även andra ekosystemtjänstkomponenter såsom växtbäddar, våtmarker eller gröna tak. Det handlar om att väva in ekosystemtjänster i stadsplanering. Det finns också exempel på nya former av samverkan som fokuserar på dialog och samarbete mellan myndigheter och andra aktörer som relaterar till ekosystemtjänster utan att ha det som fokus: Kometprogrammet är ett samarbetsprojekt mellan tre myndig- heter och skogsägare för att öka måluppfyllelsen för miljömålet Levande skogar. Det bygger på markägarnas kunskap och intresse av att bidra till naturvården och leder till ett bättre samarbetsklimat mellan markägare och myndigheter genom att det bygger på fri- Samverkande myndigheter är , Naturvårds- verket och i län. Programmet pågår i fem testområden . kommun har inrättat ett miljövårdsråd för ideella organisationer (, ornitologer, entomologer, med flera ingår) med representation för några kommunala nämnder. Rådet diskutera planer och program, och ordnar gemensamt seminarier i kommunens regi. Se betänkandets referenslista. Ekosystemtjänstperspektivet i svensk miljöpolicy och praktik – potentialer, barriärer och vägar mot integration. En översiktlig sammanfattning av ett pågående forskningsprojekt vid , har ett forskningsprojekt vid studerat hur ekosystemtjänstperspektivet mottagits i Miljösverige på lokal, regional och nationell nivå. Projektets syfte är att under- söka hur man ser på ekossystemtjänstperspektivet inom svensk miljöpolicy och praktik; Vilka är fördelarna och nackdelarna? Hur skulle det kunna vara relaterat till olika sektorers och samhällsnivåers verksamhet? Vad behövs för att driva arbetet framåt mot en ökad integrereing av perspektivet? Upprinnelsen till projektet är att det saknas vetenskapliga studier kring hur aktörer som förväntas implementera ekosystemtjänstperspektivet resonerar. Forskningen har främst varit fokuserad på begreppets betydelse, dess poten- tial på en hög politisk nivå, samt på utveckling och utvärdering av metoder för kvantifiering och värdering av ekosystemtjänster. Kunskapen är mycket begränsad när det handlar om hinder och stra- tegier för att integrera ekosystemtjänstperspektivet i existerande förvaltningsorganisationer och institutionella ramverk på olika sam- hällsnivåer och inom olika sektorer. Studien har en kvalitativ ansats och data samlas in genom semi- strukturerade intervjuer utifrån en frågeguide, samt genom deltagan- de vid möten, seminarier och workshops. –2013 kon- taktas representanter inom offentlig verksamhet på olika samhälls- nivåer. Dessa har valts ut genom att de antingen själva medverkat i de senaste årens aktiviteter som handlat om ekosystemtjänster (semi- narier, workshops, dialoger) eller att de har blivit rekommenderade som relevanta informanter av de förstnämnda (snöbollsmetoden). På så sätt har alla respondenter haft en viss grad av förkunskap om Framför allt har tjänstemän inom sektorer som rör markanvändning intervjuats, t.ex. naturvård, fysisk planering och areella näringar. I det primära datasetet ingår intervjuer med 5 kommuner (alla i ), länsstyrelserna i och , i (TMR1), , , , , , , , RUS2, SKL3 och Naturskyddsföreningen4. Denna sammanfattning baseras 32 inter- vjuer. Inom ramen för projektet genomförs en längre djupstudie i kommun som 2013–2014 har ett projekt om ekosystem- tjänster samfinansierat av Delegationen för hållbara städer5. utförde naturvårdsenheten vid i en serie dialogmöten med miljöstrateger, planerare och kommun- ekologer från länets samtliga kommuner. Utgångspunkten var arbe- tet med det 16:e miljömålet och dess preciseringar och en delfråga handlade om begreppet ekosystemtjänster6,7. Vid dessa möten togs anteckningar och dessa utgör också primärdata i nedanstående sammanfattning. Inom ramen för en annan studie vid som rör förvaltningen av Mälaren8, har 17 respon- denter svarat på frågan om de använder begreppet ekosystemtjänster och i så fall varför/varför inte. Svaren från denna datainsamling är också inkluderade. Den sammantagna bilden av ekossytemtjänstarbetet i är att processen med att integrera ES-perspektivet endast har på- börjats och att det är stora skillnader mellan olika aktörer hur det upp- fattas och var i organisationerna det fångas upp. På alla nivåer pågår 1Tillväxt, miljö och regionplanering, 2Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet, 3Sveriges kommuner och landsting, 4Med anledning av deras arbete med TEEB local i tre nordiska kommuner, finansierat av , 5Ekotjänster i – ett projekt för ett hållbart . Kontakt , Natur- och friluftsstrateg. 6Har konceptet ekosystemtjänster använts i kommunens arbete för att få till ett bra plan- eller naturvårdsarbete? Har man exempelvis räknat med vad en åtgärd ger för vinst eller undanröjer annan kostnad/förlust? 7Kontakt vid Länstyrelsen i : . 8Projektet /Ekoklim 4, finansierat av Formas, /ekoklim mycket reflektioner kring hur man ska angripa detta inom den egna verksamheten. Detta sker vanligen inte på högsta nivå inom verksam- heten, utan på specifika enheter som framför allt arbetar med miljö- relaterade frågor. Några aktörer har aktiva projekt/uppdrag igång eller är involve- rade i andras projekt/uppdrag, medan andra planerar aktiviteter för att rida på vågen av det nationella arbete som pågått sedan revideringen av miljömålen. Några har redan haft aktiviteter och projekt, men ofta är resultatet från dessa oklart, dvs. om det haft någon faktisk effekt på verksamheten. Många uppger att de arbetar med ES-perspektivet genom sina arbetsuppgifter, men undviker själva begreppet då detta inte är välkänt inom organisationen, medan andra använder det främst i kommunikation med externa kontak- ter. Av dessa anser några att det är deras uppgift att initiera och driva fram intern kunskapsuppbyggnad kring ES-perspektivet. Nästan alla respondenterna ser perspektivet som relevant för deras organisation, avdelning och ansvarsområden som några uttrycker att det medför vissa problem och att det behövs mer stöd utifrån för att ES-perspektivet ska få större genomslag internt. Utifrån intervjuer med 13 aktörer involverade i förvaltningen av avrinningsområde (framför allt myndigheter, nätverk och föreningar på regional nivå) framgår att störst utväxling har ES- perspektivet inom arbetet med miljömålen. På myndigheterna i övrigt är man medveten om det men arbetar inte med det aktivt. Hos orga- nisationerna beror medvetenhet och aktivitet på vilka intressen som företräds och prioriteras samt tillgång på resurser (det finns en stark koppling mellan traditionellt naturorienterade föreningar och enga- gemang i ES-arbetet). Av dessa respondenter, som inte primärt kontaktdes för studien, är det endast ett fåtal som inte känner till begreppet alls. Av de 26 kommunerna i är det fyra som har eller har haft specifika projekt kring ES-perspektivet; , , och . Hur dessa projekt initierats, genomförts och lever vidare är mycket individuellt och kan i viss mån hänföras till flera samverkande faktorer, t.ex. att de initierats av rätt perso- ner, på rätt position och . Merparten av kommu- nerna nämner ekosystemtjänster i sina översiktliga styrdokument (t.ex. målbeskrivningar, översiktsplaner, miljöstrategier), men har inte nått implementeringsskedet i form av integrering av ES-per- spektivet i kommunala beslutsprocesser eller projekt. Några av dessa indikerar att det finns intresse för mer konkret arbete med eko- systemtjänster och det finns ideér om hur implementering skulle kunna initierias. De aktiviteter som nämns är framför allt värdering i form av beskrivning och kommunikation av värden. har ingen av kommunerna tagit steget mot kvantifiering eller monetär värdering. Detta är dock huvudsyftet med det pågående projektet i kommun. I fyra kommuner i finns inte be- greppet omnämnt i styrdokument eller används i projekt eller akti- viteter. Andra respondenter i studien har indikerat att kommuner ligger före många andra län vad gäller intresse för ES- perspektivet. Pedagogisk kraft och hävstång i låsta lägen De respondenter som ingår i studien är eller har på något sätt varit inblandade i aktiviteter om ES-perspektivet och har därmed mer eller mindre djupgående reflektioner kring dess styrkor och svagheter. Många påtalar att begreppet är nytt men inte dess innehåll – tanke- gångarna har funnits tidigare, t.ex. hållbart nyttjande av naturresurser, mijlöekonomi och beskrivning av multipla värden. Det som många identifierat som nytt i ES-perspektivet är steget mot monetär värde- ring, dess pedagogiska kraft, att det är antropocentriskt, att det tar ett mycket brett helhetsgrepp, att det lyfter fram det som varit osynligt i beslutsfattandet, samt som ett sätt att paketera och stärka naturvårdsfrågorna. som en del menar att dagens uppmärksamhet kring ES-perspektivet i olika miljösammanhang är av godo och nödvän- digt för att föra arbetet framåt, ser andra med oro på utvecklingen och befarar att det blir utslitet och kan komma att användas lättvin- digt på ett sätt så att man förlorar dess fördelar. De sistnämnda drar paralleller till tidigare mode-ord som miljö, ekologi och håll- bar utveckling. Man nämner också risken att bli fartblind av nya begrepp och därmed byter ut etablerade och väl förankrade begrepp och ramverk alltför lättvindigt. Å andra sidan uttrycker en del bety- delsen av att det kommer nya paketeringar av miljö/naturarbetet lite då och då, eftersom detta leder arbetet ett steg framåt, även om begreppen i sig blir utslitna och byts ut. Det finns också en oro för att detta perspektiv endast är ännu ett sätt for- mulera betydelsen av miljöarbete medan att det i själva verket inte bidrar till reella förändringar i arbetssätt eller prioriteringar. En annan risk på lyfts fram är att ett nytt perspektiv och begrepp riskerar att försvåra och överlagra tidigare förståelser, till exempel när det gäller vissa producerande tjänster som varit kopp- lade till ekosystemens funktion, t.ex. att haven ger fisk och ger oss en fiskresurs. I detta fall ger ES-perspektivet inga nya insikter anser man. Man ser också vikten av att vara rädd om ES-perspektivet så att det inte slätas ut eller leder till en alltför stor mångfald av tolk- ningar. Det som av de flesta lyfts fram som nytt är den monetära värde- ringen.