sou · H1B33 · 2013-02-07 00:00:00 — Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå vissa bestämmelser om skatte- och avgiftsupptag vid användandet av vissa vägar (dir. 2011:47). förordnades numera kammarrättslagmannen som särskild utredare. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2012:65) till utredningen med uppdrag att lämna författningsförslag avseende det europeiska systemet för elektroniska vägtullar. Som sakkunniga förordnades från ämnesrådet och kanslirådet . Som experter förordnades från rättssakkunnige , kanslirådet , departementssekreteraren , kanslirådet , kanslirådet , strategen , verksjuristen , avdelningschefen , verksjuristen , den rättsliga experten , numera kammarrättsrådet och handläggaren . Från förordnades sektionschefen som expert. Från förordnades numera justitiesekreteraren som expert. Som sekreterare anställdes från kammarrättsassessorn . Utredningen har tagit namnet vägtullsutredning. Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem (SOU 2012:60). Härmed överlämnar utredningen sitt slutbetänkande Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet. Uppdraget är med detta slutfört. Förkortningar och förklaringar ............................................. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Allmänt om trängselskatt ............................................ Den svenska trängselskatten ................................................... Lagen om trängselskatt................................................. De EU-rättsliga förutsättningarna.......................................... Den nationella planen för perioden –2021 ..................... 2.4Avtal om infrastruktursatsningar som ska finansieras 2.4.3 Utbyggnad av tunnelbanan och ökad Delegation av föreskriftsrätt......................................... 3.3Ska trängselskatten tillfalla kommun, landsting eller 3.3.1 Ansvarsfördelning vid byggande och drift av Beslut ...........................................om att införa trängselskatt Vad bör ............beaktas vid utformningen av en delegation? 3.5.1 .........................................Argument för en delegation 3.5.2 .......................................Argument mot en delegation Vad ska ....................................................................delegeras? 3.6.1 .......................................Var, när, hur mycket och hur 3.6.2 Begränsningar i delegationen på grund av Till vilket ........................................organ ska delegation ges? 3.7.1 ..............................Allmänt om samverkan 3.7.2 Ska delegation ges – direkt eller indirekt – till 3.7.3 ............................Ska delegation ges till ett landsting? 3.7.4 .............................Ska delegation ges till en kommun? 3.7.5 Delegation vid en eventuell framtida utvidgning Justering ............................................av trängselskatt Allmänt om indexering av punktskatter................................. 4.3.1 Vissa principer vid indexering av punktskatter........... 4.3.2 Kort historik om KPI................................................... Den praktiska hanteringen......................................... 4.3.4 Hur görs justering på andra skatteområden?............ 4.5.1 Indexering enligt prisutvecklingen (KPI)................. 4.5.2 Indexering enligt tillväxttakten (BNP)..................... Indexering enligt trängselutvecklingen ..................... 5.2.1 Hur många fordon rör det sig om?............................ 5.2.2 Tillgång till andra länders trafikregister .................... 5.2.3 Gällande rätt avseende indrivning och 5.2.4 Hur gör man i andra länder? 5.3.1 Utländska fordon ska omfattas av trängselskatt....... 5.3.2 Tillgång till vägtrafikregister i andra länder .............. Indrivning i utlandet................................................... Betalning av trängselskatt ......................................... 6.1.1 Betalning med stöd av transponder ........................... 6.1.2 Skattskyldighet vid användning av transponder ....... 6.1.3 Bevis för passage med transponder............................ 6.1.4 Utländska fordonsägares möjlighet att betala 6.1.5Om indrivning av skulder för fordon med transponder enligt lagen om elektroniska 6.1.6Sekretessbrytande bestämmelse för fordon med transponder enligt lagen om elektroniska Besluts- och betalningsperioder................................. Sanktioner avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg ........................................ 7.2 Allmänt om kontroll och sanktioner på väg......................... 7.3 Gällande rätt avseende avgifter vid försenad betalning........ 7.3.1 Avgifter enligt lagen om trängselskatt....................... 7.3.2 Avgifter vid försenad betalning av 7.3.3 Avgifter vid försenad betalning i övrig 7.4 Gällande rätt avseende andra sanktioner .............................. 7.4.1 Påföljder vid utebliven betalning av fordonsskatt och vägavgift för vissa tunga fordon.......................... 7.4.3 Sanktioner vid överträdelser av kör- och vilotider.... 7.5.1 En förseningsavgift ska införas .................................. 7.5.2 Tilläggsavgiften ska finnas kvar.................................. 7.5.3 Besluts- och betalningsfrister för 7.5.4 Ingen försenings- eller tilläggsavgift om betalning sker genom EETS-betalningsförmedlare................... Användningsförbud och avskyltning......................... Ianspråktagande av fordon ......................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Justering av trängselskatt....................................................... Sanktioner och kvartalsbeslut ............................................... Samlade offentligfinansiella effekter av utredningens Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:629) om Förslaget till lag om ändring i lagen (0000:000) om infrastrukturavgifter på väg................................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:313) om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden................................................ 11.6 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2004:987) om trängselskatt.................................................. 11.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars 11.8 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister............................................ 11.9 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg............................ Konstitutionella gränser för den kommunala Utredaren ska analysera förutsättningarna för och lämna förslag till vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller sådan skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen och som tas ut i form av trängselskatt. Utredaren ska också lämna förslag till hur en sådan delegation kan utformas. Utredaren ska även undersöka villkoren för att ta ut trängselskatt för fordon som inte är registrerade i . Förslag ska lämnas på hur ett skatteuttag för sådana fordon kan utformas. I det sammanhanget ska även utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning analyseras. Utredaren ska ta ställning till hur framtida höjningar av trängselskatten bör utformas och på vilket eller vilka sätt sådana höjningar bör genomföras. I uppdraget ingår även att överväga vilka allmänna förvaltningsdomstolar som ska pröva mål om trängselskatt som första instans. Utredaren ska vidare ta ställning till de författningsändringar som kan aktualiseras och lämna förslag till sådana ändringar. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. En konsekvensbeskrivning ska göras av förslagen. Utredaren ska även bedöma förslagets påverkan på intäkterna från trängselskatt i och . I uppdraget ingår bland annat också att ta fram författningsförslag till uttag av avgifter vid användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och . Det har utredningen gjort i delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem, SOU 2012:60. Den första frågan utredningen har tagit ställning till är om det finns ett konstitutionellt grundat beskattningsförbud som medför att kommunen inte får ta ut skatt av andra än sina egna medlemmar. Utredningen har därvid konstaterat att det inte är grundlagsreglerat vilka personer kommunerna har rätt att beskatta. Något uttryckligt konstitutionellt förbud för en kommun att beskatta andra än sina egna medlemmar finns alltså inte. Enligt utredningens bedömning finns det inte heller en sådan underförstådd konstitutionell princip. Utredningens slutsats är därför att det inte finns något konstitutionellt grundat beskattningsförbud som medför att kommunen inte får ta ut skatt av andra än sina egna medlemmar. Nästa fråga som utredningen har tagit ställning till är vilket organ som ska få intäkterna från trängselskatten. En första förutsättning för bedömningen är att trängselskatten berör fler än en kommun, både i fråga om vem som betalar skatten och planering av infrastruktur som påverkas av trängsel. Här har utredningen kunnat konstatera att det är staten som har det absolut största ansvaret för att planera, bygga och driva väginfrastrukturen. kostnadsansvar sträcker sig i vissa fall endast till kollektivtrafiken. Kommunerna har ansvar för planering, byggande och drift av gator. Vid en samlad bedömning har utredningen stannat för att intäkterna från trängselskatten även fortsättningsvis ska tillfalla staten. Initiativet till att införa trängselskatten ska dock även framgent komma från kommunerna. Eftersom trängselskatten ska tillfalla staten ska de huvudsakliga föreskrifterna meddelas av staten. Utredningens förslag till delegationsbestämmelser har utformats med hänsyn till det och även till de argument som finns för och emot en delegation. Argument som talar för en delegation är huvudsakligen att trängselskatten genom en mer flexibel justering av exempelvis belopp, tidpunkt och plats för uttaget bättre skulle kunna användas för att styra trafiken, påverka utsläpp och liknande. Ett starkt argument emot delegation i de nuvarande trängselskatteområdena är emellertid att den nationella planen och de avtal som reglerar infrastruktursatsningarna i och medför att det finns ett intäktskrav i fråga om hur mycket trängselskatt som måste komma in till staten. En delegation till kommunerna i de nuvarande trängselskatteområdena innebär därför en ekonomisk risk för staten. mellan fördelar och nackdelar med en delegation bedömer utredningen att övervägande skäl talar emot en delegation av föreskriftsrätten i de områden som omfattas av trängselskatt. I enlighet med direktiven har utredningen dock lämnat ett förslag till utformning av bestämmelser om delegation. Utredningen har vid utformningen av delegationsbestämmelserna i möjligaste mån tagit hänsyn till de argument som finns för och emot en delegation. Delegationen ska därför endast avse trängselskattens belopp , vilka tider skatten ska tas ut, betalstationernas placering inom ett visst angivet geografiskt område och flerpassageregler. Beloppen ska inte under- eller överstiga ett visst angivet spann. I ska spannet ligga och i . Den sista avgörande frågan är till vilket organ delegationen ska ges. Frågan om trängselskatt berör som nämnts många olika kommuner. Utredningen har därför utrett om delegationen kan ges till ett kommunalförbund. Det är dock oklart om bestämmelserna i regeringsformen medger att delegation kan ges direkt till ett kommunalförbund. Det är också oklart om kommunalförbund har föreskriftsrätt enligt regeringsformen. Delegation bör därför inte heller ges till flera kommuner med krav på att de organiserar sig i ett kommunalförbund. Eftersom landstingen inte har ansvar för kostnader för eller planering av väginfrastruktur bör inte heller delegation ges till landsting. Delegation ska i stället ges till och till med krav på samråd med närliggande kommuner, , och . En risk med delegation till kommun är att beslut om föreskrifter överklagas genom laglighetsprövning, vilket skulle kunna motverka den eftersträvade flexibiliteten. Utredningen föreslår därför att beslut om föreskrifter om trängselskatt inte ska kunna överklagas. Trängselskattenivåerna måste justeras, dels för att skatten ska bibehålla sin trafikstyrande effekt, dels för att finansieringen av investeringarna i och ska säkerställas. För trängselskatt är det alltså i vart fall i de nuvarande trängselskatteområdena inte enbart en realvärdesäkring som krävs utan en avvägning måste också göras mot trängselsituationen och mot kravet på att få en viss intäkt. Många variabler är inblandade för att sådana justeringar ska läggas på rätt nivå. Realvärdesäkring via KPI- indexering ensamt räcker därför troligen inte för att uppnå målet om minskad trängsel och kravet på intäkter. Trängselskatten bör inte heller knytas till något annat index. En höjning av skatten bör i stället ske efter en helhetsbedömning av trängselsituationen (inbegripet bland annat trafikvolym, restider och planerade ombyggnationer), intäktskrav på grund av investeringar och till viss del förändringar i KPI och möjligen också BNP. Utländska fordon ska omfattas av trängselskatt. För att kunna ta betalt för passager som görs av fordon som är registrerade i utlandet krävs bland annat tillgång till andra länders motsvarighet till vägtrafikregistret. Det finns möjligheter till utbyte med andra länder av uppgifter om fordonsägare. Sådant utbyte kan vara förknippat med kostnader. Utsikterna att kunna sluta överenskommelser med de andra nordiska länderna om kostnadsfritt utbyte av ägaruppgifter bedöms dock vara goda. Utländska fordonsägare ska betala genom transponder eller på internet. Om betalning inte gjorts ska en underrättelse skickas och en förseningsavgift tas ut. Det kan konstateras att i och med att det numera finns ett nytt indrivningsdirektiv, som omfattar alla skatter och avgifter, kan trängselskatt avseende utländska fordon drivas in i EU. Den som har ett särskilt parkeringstillstånd för funktionshindrade enligt bestämmelserna i ett land inom EES ska efter ansökan medges undantag från trängselskatteplikt för en viss bil. Utvecklingen inom EU gör att alltfler vägtullsystem accepterar betalning med stöd av transponder. Därmed blir det fler transpondrar i den internationella trafiken. Den tillkommande kostnaden för investering av ett system med transponder är försumbar. är kostnaderna för administrationen för transponder väsentligen lägre än videoregistrering, särskilt för de utländska Utredningen föreslår därför att transponder ska användas som ett komplement till videoregistrering. Som sagts ovan ska utländska fordonsägare betala trängselskatten med stöd av transponder eller på internet. Om betalning inte sker inom föreskriven tid ska en underrättelse skickas och förseningsavgift tas ut. Ett undantag från motiverings- och underrättelseskyldigheten enligt förvaltningslagen (1986:223) ska införas för de utländska fordonsägarna såvitt avser beslutet att ta ut trängselskatt. Sådan skyldighet ska dock fullgöras på begäran och senast vid påminnelse om betalning, dvs. när en underrättelse skickas ut. Betalningsreglerna ska justeras så att trängselskatt som huvudregel betalas kvartalsvis för att i möjligaste mån undvika debiteringar av låga belopp. Om den enskilde begär det ska en betalningsperiod om en månad medges. Om betalning sker genom betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullsystem ska trängselskatten betalas . Sanktioner avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg En förseningsavgift om ska tas ut om trängselskatten eller infrastrukturavgiften inte har betalats . Avgiftens storlek ska bestämmas av regeringen. Om förseningsavgift påförts men pålagorna ändå inte betalas ska en tilläggsavgift tas ut. Tilläggsavgiftens storlek ska behållas oförändrad. Det krävs ytterligare sanktionsåtgärder, förutom förseningsavgift och tilläggsavgift. Om infrastrukturavgift, trängselskatt, förseningsavgift eller tilläggsavgift inte betalats i rätt tid, ska fordonet inte få användas. Sådant användningsförbud ska dock inte inträda förrän det obetalda beloppet uppgår till mer än och förflutit sedan minst det beloppet skulle ha betalats. Polisen ska avskylta fordonet om det används i strid mot användningsförbudet. Några nya straffbestämmelser kopplade till användningsförbudet eller avskyltningen föreslås inte. Om en gäldenär som är betalningsskyldig för trängselskatt, infrastrukturavgifter, förseningsavgift och tilläggsavgift vid utmät- ning saknar utmätningsbara tillgångar, ska få ta i anspråk det fordon som gett upphov till skatterna och avgifterna oavsett vem som äger fordonet. Forumregeln ska ändras på så sätt att beslut om trängselskatt ska överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun det år då beslutet fattades. Ägare av utländska fordon som inte är bosatta här, stadigvarande vistas här, har en väsentlig anknytning hit eller har sitt säte eller liknande här ska överklaga beslut enligt lagen om trängselskatt till Förvaltningsrätten i . Förslagen får konsekvenser för kommunerna, Transportstyrelsen, , polisen, , och domstolarna. De tillkommande kostnaderna bedöms dock vara marginella och rymmas inom befintliga ramar. För Transportstyrelsen innebär förslagen om transponder och kvartalsbeslut dessutom betydande besparingar. De investeringar som krävs med anledning av de utländska fordonsägarnas betalningsmöjligheter kommer att uppvägas av inbesparingarna. Förslagen om kvartalsbeslut och förseningsavgifter innebär att intäkterna från tilläggsavgifterna kommer att minska. Det bör enligt utredningens bedömning finnas utrymme för att finansiera förslagen inom ramen för trängselskattesystemen. Samtliga förslag ska träda i kraft . Lagen (2009:47) om vissa kommunala Det europeiska systemet för elektroniska 2004/52/EG av om Euro Parking Collection plc Europarlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, senast ändrat genom Europarlamentets och rådets direktiv 2011/76/EU av Inkomstskattelagen (1999:1229) Kommunallagen (1991:900) Kommunalskattelagen (1928:370) Unit (transponder eller liknande) Personuppgiftslagen (1998:204) lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:629) om trängselskatt dels att 2, 3 a, 4, 6, 8, 9, 11, 12, 14, 15–15 b och 17–19 §§ samt rubriken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas 13 nya paragrafer, 10 a–f, 11 a, 13, 14 b och 18 a–d §§, samt närmast före 10 a, 13, 14 b, 18 a och 18 c §§ fem nya rubriker av följande lydelse. räkning ska Transportstyrelsen, räkning ska Transportstyrelsen, ling med stöd av uppgifter i ling med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret, besluta om om inte annat följer av 15, 15 a och tilläggsavgift, om inte annat eller 20 §, samt verkställa upp- följer av 15, 15 a eller 20 §, samt börd av sådan skatt och avgift. verkställa uppbörd av sådan skatt och avgift. 1 Senaste lydelse 2008:1381. Bestämmelserna i 26 och 27 §§ förvaltningslagen (1986:223) ska inte tillämpas i fråga om Transportstyrelsens beslut enligt denna lag. Bestämmelserna i 26 och 27 §§ förvaltningslagen (1986:223) ska inte tillämpas i fråga om Transportstyrelsens beslut enligt 2 § andra stycket. Trängselskatt betalas för bil som när skattskyldigheten inträ- som när skattskyldigheten inträ- der enligt 9 § der enligt 9 eller 10 b § 1. är införd i vägtrafikregist- 1. är införd i vägtrafikregist- ret eller motsvarande register i annat land, eller 2. brukas med stöd av saluvagnslicens. från den som beviljats parkerings- att undanta en viss bil från skatte- tillstånd för rörelsehindrade enligt plikt efter ansökan från 1. den som beviljats parke- med stöd av lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela före- rade enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och kommunikationer, besluta (1975:88) med om att till följd av parkeringstill- ståndet undanta en viss bil från trafik, transporter och kommu- Om det finns synner- liga skäl, ska undan- 2. den som beviljats motsvar- ta två bilar från skatteplikt. ande tillstånd i ett annat land Om det finns synnerliga skäl, ska ett undantag enligt första stycket gälla två bilar. enligt första stycket får inte enligt första stycket får inte medges om bilen enligt anteck- medges om bilen enligt anteck- 2Senaste lydelse 2008:1381. 3Senaste lydelse 2004:629. 4Senaste lydelse 2012:221. ning i vägtrafikregistret används motsvarande register i annat land förordning (EG) nr 1071/2009 1071/2009 av de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkes- beträffande de villkor som ska mässig trafik och om upphävande uppfyllas av personer som be- av rådets direktiv /26/EG5 eller driver yrkesmässig trafik och om yrkestrafiklagen (2012:210) eller i 96/26/EG6 (2012:211). (2012:210) eller i taxitrafik enligt taxitrafiklagen (2012:211). Skattskyldig är ägaren av bilen. Som ägare av bilen anses Som ägare av bilen anses 1. den som när skattskyldig- heten inträder är eller bör vara , den som när skatt- som ägare, eller bör vara upptagen i vägtrafik- registret som ägare, 2. i fråga om bil som används 2. i fråga om bil som används med stöd av saluvagnslicens, den med stöd av saluvagnslicens, den som när skattskyldigheten in- som när skattskyldigheten in- träder innehar licensen. träder innehar licensen, eller 3. för bilar som inte är regi- skattskyldigheten inträder är eller bör vara upptagen i motsvarande register i annat land som ägare eller innehavare av bilen. 5EUT L 300, 14.11.2009, s. 51 (Celex 32009R1071). 6EUT L 300, 14.11.2009, s. 51 (Celex 32009R1071). 7Senaste lydelse 2004:629. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 1 till denna lag. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 2 till denna lag. Skattskyldighet inträder, om inte annat följer av 10 b §, när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 1 till denna lag. Skattskyldighet inträder, om inte annat följer av 10 b §, när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 2 till denna lag. Delegation av föreskriftsrätt till vissa kommuner och får meddela föreskrifter om var och när skatt ska tas ut samt skattens storlek i enlighet med vad som sägs i 10 b– f §§. Sådana föreskrifter gäller i stället för 9 och 10 §§ samt bilaga 1 och 2 till denna lag. Om föreskrifter meddelas enligt 10 a § ska skattskyldighet inträda när en skattepliktig bil brukas vid en passage av en betalstation inom det område som anges i andra och tredje styckena. Inom ska trängselskatt tas ut i ett område i avgränsat i söder av broarna på vid Danvikstull, samt 8 Senaste lydelse 2010:1023. , i väster av Stora , och E4:an på , i norr av kommungränserna till kommun och kommun, samt i öster av kommungränsen till kommun.