sou · H1B384 · 2013-12-16 00:00:00 — sou 2013 84 d1 Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identi- fiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och bero- ende av fossila bränslen i linje med visionen om ett utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 2050. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 ska ses som ett steg på vägen mot visionen 2050. Till särskild utredare förordnades professor . och som huvudsekreterare professor . Som sekreterare i utredningen förordnades ekonomie magister och teknologie doktor . Rättslig expert förordnades som sekreterare . Från har civilingenjör samt teknologie licentiat varit inlånade för att arbeta i sekretariatet från . Från Energi- myndigheten har teknologie doktor varit ut- lånad fr.o.m. t.o.m. och civilingenjör fr.o.m. . Per Kågeson entledigades fr.o.m. från tjänsten som huvudsekreterare och förordnades som sakkunnig. Någon ny huvud- sekreterare utsågs formellt inte men arbetsuppgifterna har genom- förts av fr.o.m. . Som sakkunniga i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreterarna , kansliråden , , , och , ämnesråd Hans G , enhetschef , miljödirektör , tillförordnad enhetschef , rättslig expert , analytiker , civilingenjörerna , jur. kand , vice vd , professorerna , kanslichef och miljö- chef . entledigades fr.o.m. då hon förordnades som utredningssekreterare i utredningen. entledigades fr.o.m. och fr.o.m. förordnades departementssekreterare som sakkunnig. entledigades fr.o.m. och fr.o.m. förordnades fordonsgasansvarig som sakkunnig. Utredningen har även tillsatt särskilda expertgrupper inom om- rådena, (1) Effektivare transporter, infrastruktur och trafikslags- byten, (2) Effektivare bränsledrivna fordon och effektivare fram- drift, (3) Förnybara drivmedel, (4) Elektrifiering och (5) Styrmedel. I dessa expertgrupper har ingått närmare 60 experter från närings- livet, offentliga organisationer och akademin. Utöver detta har ut- redningen även beställt och erhållit ett stort antal underlagsrappor- ter som finns på utredningens hemsida1. Där finns även namnen på de experter som utredningen tillsatt. Utredningen har antagit namnet Utredningen om fossilfri fordons- trafik (N 2012:05). Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven ha redovisats . Genom tilläggsdirektiv har regeringen förlängt tiden för redovisning till . Härmed överlämnas betänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Begrepp och förkortningar................................................... Utredningens tolkning av direktiven.......................... Stora värden på spel ..................................................... Vägval i fråga om principer och metod ...................... Principer för val av styrmedel och Val av systemgränser och De fem åtgärdsalternativen...................... 2.1FN:s klimatkonvention och arbetet med att Europeiska Unionens klimatarbete............................. Den icke - handlande sektorn .................... Krav på 20 procents effektivitetshöjning till 2020 .................... Förordning om nya bilars emissioner Övriga EU - krav ........................................ Strategi för att minska tunga fordons Situationen i andra delar av världen ............................ Visionen om ett utan nettoutsläpp av klimatgaser 2050 ............ Fossiloberoende fordonsflotta 2030 ....... målsättning för den icke - handlande sektorn till 2020 ...................... energi och energieffektivisering ............... Vidtagna åtgärder och styrmedel i Vidtagna åtgärder och styrmedel inom Kort om transportsektorns övriga mål .... Målet om god bebyggd miljö ................... Effekter av hittillsvarande styrmedel ....... Referensscenario för utvecklingen till 2030 Inledning/bakgrund ..................................................... 3.3Befolkningens storlek, sammansättning och Ekonomisk utveckling –2050.............................. Framtida priser på bränslen och elektricitet .............. Transportarbetets och trafikarbetets utveckling ....... Energianvändning för inrikes transporter.................. Koldioxidutsläpp från inrikes transporter.................. 3.10Energianvändning och koldioxidutsläpp från 3.11Energianvändning och koldioxidutsläpp för Den ekonomiska utvecklingen.................................... Utvecklingen inom skogsnäringen och Priset på el ................................................. Fordonsflottor och körsträckor.................................. Körsträckor med personbil ...................... Körsträckor med lastbil och buss ............ Introduktion till kapitlen om potentialer att Effektivare fordon och framdrift Byta till förnybara drivmedel och el Behovet av att kombinera åtgärder Uppläggning av kommande avsnitt Minskad efterfrågan på transporter och ökad Samhälls- och stadsplanering ...................................... Åtgärder för en mer hållbar Drivkrafter och utmaningar..................... Potential för trafikreduktioner................ Trafikledning och trafikinformation .......................... Samordnade godstransporter i staden ........................ Motiv och drivkrafter............................... Erfarenheter från försök med 6.5Ruttoptimering och ökad fyllnadsgrad i regionala och långväga godstransporter ..................................... Åtgärder för ökad fyllnadsgrad ............... Längre och tyngre lastbilar.......................................... Pågående arbete med tyngre och Bilpooler och biluthyrning.......................................... 6.11Sammanfattning av potential, kostnader och Infrastrukturåtgärder och byte av trafikslag ......... 7.1Potentiella effekter på drivmedelsbehov av Transportarbetets historiska fördelning..................... Faktorer som påverkar val av trafikslag ...................... Faktorer som påverkar val av trafikslag för persontransporter............... Faktorer som påverkar val av trafikslag för godstransporter.................. Trafikens externa kostnader........................................ Internalisering av externa kostnader ....... Långsiktiga effekter av lika villkor .......... Marknaden för persontransporter............................... Lokal och regional kollektivtrafik ........... Byte till nya trafikslag............................... Behov av åtgärder...................................... Kostnader och klimateffektivitet............. Marknaden för godstransporter.................................. Byte från lastbil till tåg ............................. Byte från lastbil till kust- och Behov av åtgärder...................................... Kostnader och klimateffektivitet............. 7.7Behov av infrastrukturkapacitet för att möta framtida efterfrågan och trafikslagsbyten................... Kapacitet för persontrafik........................ Kapacitet för godstrafik ........................... 7.7.4Kostnader och effekter av större 7.8Utredningens sammanfattande bedömning och Potential i effektivare lätta fordon Möjligheter och potential i Utmaningar och hinder för effektivare Sammanfattning av potentialer för Energieffektiv ......................framdrift av fordon 9.1Hastighetens betydelse för energiåtgång och Indirekta effekter genom förändrad Indirekta effekter av förändrad Hastighetsgränser ...........och hastighetsövervakning Betydelsen av vägens och underlagets utformning .... Val av beläggning, energieffektiv produktion och metod för beläggning .... Tekniska hjälpmedel och sparsam körning................. 9.5Sammanfattning av potential, kostnader och Nuläge i för användning av biodrivmedel...... 10.2Utblick på internationell produktion och användning samt handel av biodrivmedel................... Biodrivmedel är en internationell och diskussion om iLUC-effekter........... Debatten om biodrivmedel och Bioenergi i ett globalt perspektiv............. 10.4Olika produktionskedjor för biodrivmedel och 10.4.1Biodrivmedel baserade på förgasning 10.4.2Biodrivmedel baserade på biokemisk omvandling av biomassa........................... 10.4.5Övrig mikrobiell eller biokemisk Betydelse av geografisk lokalisering........ Internationell utblick av satsningar på Ledtider för framställning av biodrivmedel (, 2013) .............. mellan olika biodrivmedel........................ Potentialer på en nationell nivå ............... Bedömningar om potentialer för biogas och biometan till 2030.................. Andra sektorers användning av biobränsle och frågan om konkurrens .... 481 potential för biodrivmedel....................... Distribution av biodrivmedel...................................... Användning av biodrivmedel i transportsektorn....... Strategier för biodrivmedel i transportsektorn.......... 11.1Allmänna förutsättningar för elektrifiering av 11.2Den nordeuropeiska elmarknaden och effekter av 11.2.2Effekter av det svensk-norska Inverkan av utsläppshandelssystemet ..... Potential för energi- och Kostnader för batterier............................. Samlad bedömning batterifordon............ Bränsle för förbränningsmotorn.............. Samlad bedömning laddhybrider ............. 11.5Kontinuerlig laddning av fordon från elektrisk Olika principer for bränsletillförsel......... Produktion och distribution av vätgas .... Potential till CO2-reduktion................... Samlad bedömning bränslecellsfordon.... 11.7Växthusgasutsläpp från framställning av batterier Infrastruktur för elektrifiering av vägtransporter...... Laddinfrastruktur för vägtransporter...... Statistik över laddinfrastruktur................ Kostnader för laddinfrastruktur .............. Regelverk som påverkar utbyggnad av Påverkan på effektbalans i elsystemet och smarta nät .......................................... Kommissionens förslag till direktiv om infrastruktur för alternativa Juridiska frågor vid elektrifiering av Stöd till introduktion av elektriskt drivna fordon ..... 11.10Internalisering av den eldrivna trafikens externa Sammanfattande ..........bedömning om elektrifiering Övriga trafikslag ..................och arbetsmaskiner Järn- och spårvägstrafik............................................... Icke - elektrifierad trafik Kostnaden för järn - och spårtrafikens Kostnader för olika reningstekniker Nya flygplan och bränslen Effekter av icke - tekniska åtgärder Övergång till fossilfria drivmedel? Möjligheter till effektivisering och Behovet av drivmedel på ........ Sammanfattande bedömning av potentialer ........ Faktorer som kan påverka utfallet .............................. Scenarier och faktisk politik........................................ Bedömningar och förslag till styrmedel och Direktiven om val av styrmedel Långsiktig beskattning av vägtrafiken 14.3Kilometerskatt med restitution för tunga fordon Ett första steg på vägen mot full Förbättrad övervakning av den tunga Höjd beskattning av dieselbränsle Styrmedel ......................för energieffektivare fordon Styrmedel ..............för energieffektivare lätta fordon Principiella frågor kring styrmedel för Förslag till svenskt system med registreringsskatt och miljöpremier av System med registreringsskatt och miljöpremier av karaktären bonus- malus för lätta lastbilar och bussar.......... Övergången till nya regler ....................... Höjning av supermiljöbilspremien för Den svenska miljöbilsdefinitionen.......... Information om koldioxidutsläpp och energianvändning för lätta fordon........... Beskattning av bilförmån......................... Styrmedel för energieffektivare tunga fordon ........... Fordonsskatten för tunga fordon ........... energieffektiva tunga lastbilar.................. Styrmedel för övergång till biodrivmedel................... Styrmedel för ökat utnyttjande av Förslag om regelverk för framställning av biodrivmedel från vissa råvaror........... Övriga åtgärder och styrmedel vid övergång till biodrivmedel ....................... 14.8Åtgärder som underlättar elektrifiering av Tydligare roll för Länsstyrelserna Nationell politik för hållbar Stadsmiljömål och stadsmiljöavtal........... Möjlighet för kommun att ställa krav Möjlighet för kommuner att ta ut skatt på parkering ..................................... parkering vid arbetsplatser ....................... Möjlighet att anlägga fristående Möjlighet för kommuner att stötta Myndigheter som föregångare................. Ökat byggande för tätare städer.............. 14.14Övriga styrmedel för ökad transporteffektivitet och minskat behov av transporter............................... Trafikledning och trafikinformation....... Ruttoptimering och ökad fyllnadsgrad ... Längre och tyngre lastbilar....................... 14.16Offentlig upphandling som styrmedel för Personbilar och andra lätta fordon .......... Krav på koldioxidreduktion för De övriga trafikslagen.................................................. Om vikten .....................................av att påverka EU Sektorsansvar .......................................och klimatråd Behov av uppföljning................................................... Effekter på .........................................stadsutveckling Effekter på ................trafik och transportutveckling Effekter av utredningens förslag 15.4Effekter på fordonseffektivisering och Effekter av styrmedel för energieffektiva lätta fordon ..................... Effekter av styrmedel för energieffektiva tunga fordon ................... Drivmedelspris och körkostnader .............................. Effekter på utsläpp av koldioxid ................................. Försörjningstrygghet för energi ................................. 15.8Tillgänglighet till biodrivmedel och möjlighet till Förslaget om utvecklad kvotplikt............ Förslaget om regelverk för framställning av biodrivmedel.................. 15.8.3Effekter på tillgängligheten av biobränslen till följd av ökad 15.9Effekter på förutsättningar för drivmedelsdistribution och drivmedelsförsäljning ....831 15.9.1Effektivare fordon som drivs av 15.9.2Kompatibilitet mellan drivmedel och 15.10Åtgärdernas förenlighet med Unionsrätten och Registreringsskatt och miljöpremier ....... Regelverk för inhemsk produktion av Kostnader och kostnadseffektivitet............................ Höjd energiskatt på dieselbränsle............ Styrmedel för ökad energieffektivitet ..... av karaktären bonus-malus....................... Undantag från trängselskatt för miljölastbilar och vissa eldrivna 15.11.11 Regelverk för vissa biodrivmedel ............ Effekter på statsbudgeten............................................ Ökad energiskatt på dieselbränsle........... av karaktären bonus-malus ...................... Förändrad beräkning av förmånsvärde för fri bil.................................................... Undantag från trängselskatt för miljölastbilar och vissa eldrivna 15.12.10 Regelverk för vissa biodrivmedel ............ Effekter på hushåll inklusive fördelningseffekter...... Behovet av egen bil................................... Hur påverkas fordonsflottan i olika delar av landet........................................... 15.15Effekter på näringsliv samt konkurrens mellan Effekter av en storskalig omställning...... Effekter för fordonsindustrin.................. till ny industrigren men även konkurrens om skogsråvara ..................... Effekter på sysselsättning (inklusive småföretag jämfört med större Övriga effekter på näringslivet ................ 15.17Effekter på skogsmark, biodiversitet och markens 15.18Effekter på jämställdhet, brottsligheten och möjligheten att nå de integrationspolitiska målen ..... Effekter på det kommunala självstyret ....................... 16Definitionen av fossiloberoende fordonsflotta samt förslag till etappmål på väg mot visionen om energiförsörjning utan nettoutsläpp............... En fordonsflotta oberoende av fossila bränslen......... Etappmål , 2025, 2030 och 2040.................... Registreringsskatt och miljöpremie med och utan viktdifferentiering för några olika bilmodeller ........ Fordonsskatt och supermiljöbilspremier för några Koldioxiddifferentierat förmånsvärde för några Med arbetsmaskin avses trak- motorfordon, spårfordon, indu- anordningar som är konstru- erade för att kunna röra sig eller flyttas på marken och som är motorer för tunga fordon. Ett fordon där energitillförseln uteslutande sker genom att batte- riet laddas från elnätet. Fordon som drivas med två olika drivmedel i fasta lägen. om personbilar som kan drivas med fordonsgas eller bensin. som inblandning i diesel och som ren biodiesel. Ett förnybart drivmedel pro- ducerat av biomassa. Huvudsakligen metan som fram- ställs genom rötning av bio- exempelvis slam från renings- verk, avfall från livsmedels- industri eller sorterat hushålls- användas som drivmedel. delen av produkter, avfall och (inklusive material av vegetabi- liskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed för- biologiskt nedbrytbara delen av Biomassa utgör råvara för Kallas även bio-SNG. vändas som drivmedel. En anläggning för framställning av produkter (kemikalier, mate- rial, bränsle och energi) från en naderi kan jämföras med ett olje- till många olika produkter. Bonus-malus är en generell term för styrmedel med både positiva och negativa incitament. I be- tänkandet använd om styr- medel där fordon med höga ut- släpp betalar en skatt (registre- rings- eller fordonsskatt) som finansierar till bilar med låga utsläpp. SOU 2013:84 Begrepp och förkortningar BRT (Bus Rapid Transit) Ett koncept med busslinjer med bussgator, vanligtvis utan annan Bränslecellsfordon är en typ av elfordon som genom en bränsle- cell producerar sin egen el under utvecklas i första hand för att tankas med vätgas eller metanol. CCS (carbon capture and Koldioxidavskiljning och lagring. Komprimerad naturgas eller bio- CO2-ekvivalenter (CO2e) Koldioxidekvivalenter är ett mått på utsläpp av växthusgaser som tar hänsyn till att olika sådana gaser har olika förmåga att bidra utsläppen av en viss växthusgas man hur mycket koldioxid som skulle behöva släppas ut för att ge samma verkan på klimatet. Ett bränsle som kan lämpar sig för användning i (dieselmotorer). Bränsle som kan användas i höga inblandningar i bensin eller diesel utan att modifiera motor metoden är exempel på detta. Drivmedel bestående av ca 85 volymprocent etanol och reste- rande andel bensin. användas som bränsle i fordon med en så kallad bränsleflexibel motor (FFV). Etanolbaserat drivmedel för an- i tunga lastbilar och bussar. Sammanfattande begrepp för for- don med batterier som kan laddas via elnätet. både batterifordon och ladd- Fordon som tankas och körs med ett drivmedel, men som även har ett batteri eller en kon- densor för energilagring samt en elmotor som hjälper till vid Kan ej laddas från elnätet. Alkohol som kan användas som i bensin och höginblandad i E85 för miljöklassning av fordon och används för att beteckna krav- nivåer för avgasemissioner. En effekt av en aktörs konsumtion eller produk- utan att effekten kompenseras för. Utsläpp av koldioxid utan att förorenaren betalar för detta är ett exempel på en negativ extern effekt. SOU 2013:84 Begrepp och förkortningar framställs ur oljeväxter. är den vanligaste råvaran raps- olja som förestras till RME (raps- ligen för låginblandning i diesel- Flexi Fuel Vehicle, dvs. som kan köras på valfri bland- ning av och bensin. Syntetisk diesel, vilken framställs via syntesgas enligt Fischer- Tropschmetoden från t.ex. natur- gas, kol eller biomassa. Drivmedel bestående av natur- gas och/eller biogas. som även kan drivas med bensin (bi-fuel). Kan även användas i tunga fordon med ottomotor eller dieselmotor, med diesel för tändning av gasblandningen. av fossilt ursprung, som tillverkas av råolja (ben- sin och diesel), naturgas eller kol. Princip som innebär att möjliga åtgärder för att förbättra eller lösa problem i transport- enligt fyrstegsprincipen är: transportefterfrågan och val av ger effektivare utnyttjande av investeringar och större ombygg- Drivmedel av icke-fossilt ur- drivmedel även drivmedel som framställs från förnybara energi- källor, exempelvis grön el eller vätgas producerad med grön el. Princip om att det är den som (Polluter pays principle) orsakar skador på miljön som ska betala de samhällsekono- miska kostnaderna för detta. i form av grenar och toppar. Dieselbränsle som kan fram- ställas med hjälp av olika typer av oljor och fetter, däribland tallolja som är en restprodukt från med vätgas under högt tryck blir ett konventionellt diesel- kan vara hög (upp till 70 pro- SOU 2013:84 Begrepp och förkortningar (2009/29/EG) för hållbarhet hos bensin eller diesel över tillåtna tionen, för sjöfart. Till följd av högre kostnader för duktionen till länder utan eller med lägre kostnader för ut- släpp, så att de globala utsläppen i praktiken inte minskar. Kvotplikt (för biodrivmedel) Kvotplikt för biodrivmedel inne- bär att kvotpliktiga aktörer ska ser till att det finns en viss andel den kvotpliktiga volymen bensin Elfordon där batterierna laddas med elström från nätet, men som även är försedd med en förbrän- Inblandning av en mindre andel förnybara drivmedel i konven- drivmedel (bensin respek- tive diesel). En buss med en totalvikt av En lastbil med en totalvikt av aste dieselkvalitén i . Ett fossilt drivmedel som huvud- sakligen består av metan. motorn i en typ av laddhybrid används för att generera el till Drivmedel producerade via för- gasning som exempelvis DME och syntetisk diesel (Fischer- Tropsch diesel). vara både fossil eller förnybar. En gas bestående huvudsakligen av kolmonoxid och vätgas som blir resultatet då man konver- terar ett fast eller flytande orga- niskt ämne till gas genom för- vandlas till en rad olika driv- medel: syntetisk diesel, syntetisk bensin, DME, metanol, etanol, biometan (bio-SNG) och vät- Betecknar den totala omfatt- ningen av trafik inom ett visst Uttrycks i fordonskilometer. De fyra trafikslagen är vägtrafik, bantrafik, sjöfart samt luftfart. Betecknar omfattningen av för- flyttning av personer eller gods inom ett visst område och under arbetet mäts i personkm och godstransportarbetet i tonkm. SOU 2013:84 Begrepp och förkortningar En buss med en totalvikt över En lastbil med en totalvikt över husen och minst 200 invånare. Convention on Climate Change). där mängden som kan volym snarare än vikt. WTW (Well to wheel) Från källa till hjul. som ett drivmedel ger upphov till både under produktion och TTW (Tank to wheel) Från tank till hjul. som ett drivmedel ger upphov till vid förbränning. I regeringens proposition En sammanhållen svensk klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den lång- siktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan netto- utsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossil- oberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen Att analysera olika alternativ för hur begreppet fossiloberoende fordonsflotta kan ges en innebörd som stöder arbetet med att nå den långsiktiga visionen har också ingått i uppgiften. Utredningen har haft i uppdrag att kartlägga möjliga handlings- alternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transport- sektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen 2050 och prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 (Se även Bilaga I och II nedan). Förslag till definition av fossiloberoende fordonsflotta och etappmål