sou · H1B346 · 2013-06-14 00:00:00 — Beskattning av mikroproducerad el m.m. Utredningen om nettodebitering av el SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att utse en särskild utredare med uppdrag att ta fram lagförslag om införandet av ett system för netto- debitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdes- skatt och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el (dir. 2012:39). Regeringen förordnade kammarrättsrådet att vara särskild utredare . Som experter förordnades juristen , , departementssekreteraren , , rättsliga experten , , kanslirådet , , civil- ingenjören , , kanslirådet , , departementssekreteraren , , rättsliga experten , , och departementssekreteraren , . Som sakkunnig förordnades kammarrättsrådet . Som sekreterare förordnades professorn och kammarrättsrådet . Utredningen har antagit namnet Utredningen om nettodebitering av el. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Beskattning av mikroproducerad el m.m. (SOU 2013:46). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande av experten . Uppdraget är härmed slutfört. Förkortningar och ordförklaringar ......................................... 3.1Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och Jämförelse med andra EU-medlemsstater...................... Skattskyldighet för energiskatt på el............................ Beskattning av förnybar el............................................ 4.2Skattskyldighet för energiskatt på el i övriga länder i 4.3.1 Skattskyldighet för energiskatt på el............................ 4.3.2 Beskattning av förnybar el............................................ 4.4.1 Skattskyldighet för energiskatt på el............................ 4.4.2 Beskattning av förnybar el............................................ Förnybara energikällor, mikroproduktion, m.m. .............. Effekt- eller säkringsgräns? Vilka ska vara parter i ett system med nettodebitering? 5.6.1 Bakgrund – kvittning av nättariff och mottagningsplikt för el ................................................. Kvittning av nättariffen ................................................ Nettodebitering i förhållande till mervärdes- och 6.2Är nettodebitering förenligt med mervärdes- och Vad får det för betydelse om en mikroproducent ska anses vara en beskattningsbar person enligt Särskild ordning för små företag ................................. De unionsrättsliga principerna om likabehandling Slutsatser angående de EU-rättsliga Ett nettodebiteringssystem bör inte införas ........................ Utredningens förslag – skattereduktion ....................... En särskild lösning för beskattningsbara personer? Sammanfattning och bedömning............................... Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el ......... Vem bör få skattereduktion? Skattereduktion för såväl fysiska som juridiska Underlaget för skattereduktionen och Underlaget för skattereduktion för juridiska personer med brutet räkenskapsår............................. Lägre skattereduktion vid rätt till avdrag för Begäran om skattereduktion och elnätsföretagets Skattetillägg, omprövning och överklagande ............ 7.3.10 Ändrad preliminär debitering och ändrat Hur kan nettodebitering gå till? Tak för nettodebiteringen ..................................................... Mikroproducentens ansvar för uppgifter.............................. Kvittning av mervärdesskatten .............................................. Kvittning av energiskatten ..................................................... Skattskyldighet för elektrisk kraft ............................... Dagens regler om vem som är skattskyldig .......................... Den svenska elmarknaden...................................................... De olika aktörerna ...................................................... 9.4.3 Elbörsen - ................................... 9.4.4 Drift- och systemansvar för elnätet ........................... 9.4.6 Nät som inte är koncessionspliktiga.......................... 9.5NordREG:s arbete med en gemensam 9.5.1 En primär kontakt på elmarknaden ........................... 9.5.3 Rapport rörande skatteuppbörden i en gemensam 9.6 Utredningens förslag.............................................................. 9.6.1 Elhandelsföretagens roll bör tas över av 9.6.3 Införsel av el i vissa fall ............................................... 9.7Utformningen av reglerna för skattskyldighetens Utformningen av reglerna om befrielse från energiskatt på el för olika former av förnybar el ........... Förnybar elproduktion i ........................................... och nuvarande reglering.......................................... 10.2.2 Nuvarande reglering och tolkning av den ................. Statliga stöd till förnybar energiproduktion......................... 10.3.1 Energiskatteavdrag för vindkraft ............................... Energieffektivisering och timmätning för aktiva 10.4.1 Mål för energieffektivisering...................................... 10.4.2 Timmätning av el ........................................................ Förslag till ändrade regler för beskattning av egenproducerad vindkraft och småskalig elproduktion ...... Stöd av mindre betydelse (de minimis-reglerna) ................. 11.4.3 Nya regler för undantag från skatteplikt på el .......... 11.4.4 Avslutande kommentar avseende stöd till Konsekvenser och ikraftträdande ............................... Ekonomiska aspekter och konsekvensbeskrivningar .......... 12.1.1 Privatekonomiska drivkrafter för att investera i 12.1.3 Effekter på elmarknaden ............................................ 12.1.4 Samhällsekonomiska konsekvenser ........................... 12.1.5 Offentligfinansiella konsekvenser ............................. 12.2.1 Effekter på skatteförvaltningen.................................. 12.2.2 Effekter på förvaltningsdomstolarna ......................... 12.2.3 Effekter för övriga aktörer ......................................... roll och justeringar av 12.4.1 Skattereduktion för förnybar el ................................. 12.4.2 Förslaget om nya skattskyldiga för energiskatt på el och reglerna om skattefrihet................................... Författningskommentar – Skattereduktion ................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................ Författningskommentar – Skattskyldighet för energiskatt på el....................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi......................................................................... Författningskommentar – Nettodebitering.................... Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi......................................................................... Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................ Skattebefrielse för förnybar elproduktion och nettodebitering av el – en statsstödsrättslig analys........ Nationalekonomisk beskrivning och analys av riktat stöd till småskalig elproduktion...................................... för elektrisk ström. Den punkt där en elanvändare tar ut el för förbrukning. bokföringslagen (1999:1078) 92/12/EEG allmänna regler för punkt– innehav, flyttning och över– vakning av sådana varor (EGT L officiella tidning (t.o.m. 2003-01- 31), numera Europeiska unionens officiella tidning (EUT) Den som yrkesmässigt levererar el som produceras av honom själv eller annan. ellagen (1997:857) elleverantör. Den som överför elektrisk kraft med stöd av en koncession enligt 2 kap. ellagen (1997:857). 2003/96/EG Förkortningar och ordförklaringar SOU 2013:46 (EGT L 283, 31.10.2003, s. 51, fördraget om Europeiska unionen Europeiska unionens funktions– tidning (fr.o.m. 2003-02-01), inkomstskattelagen (1999:1229) Den punkt där en elproduktions- anläggning för in el i ett schablon- ledning som omfattas av nät- koncession för linje (region- eller timmar eller 3,6 megajoule. lagen (1994:1776) om skatt på 2006/112/EG gemensamt system för mervärdes- skatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1, Mervärdesskattelagen (1994:200) kilowattimme är 3,6 megajoule. 2008/118/EG allmänna regler för punktskatt och 92/12/EEG (EUT L 9, s. 12, Celex 32008L0118) SOU 2013:46 Förkortningar och ordförklaringar 77/388/EEG av om harmonisering av medlems– omsättningsskatter (EGT L 145, 13/06/1977 s. 0001–0040, Celex Den punkt där en elanvändare tar ut el för förbrukning. energi per tidsenhet. Utredningen har fått i uppdrag att ta fram lagförslag om införandet av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt. Med nettodebitering avses enligt utredningens direktiv ett system där den mängd förnybar el som privatpersoner eller företag med mikroproduktion producerar och överför till elnätet kvittas mot den mängd elektricitet som de tar emot från elnätet. I uppdraget ingår att bedöma de unionsrättsliga förutsättningarna för införandet av ett sådant system. Utgångs- punkten är att nettodebitering ska administreras inom energi- och mervärdesskattesystemen. Utredaren ska dock även utreda och föreslå andra alternativa sätt att administrera skattelättnaden. Utredaren ska dessutom analysera och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el. Skattskyldigheten för el ska utredas självständigt i förhållande till den del av uppdraget som avser nettodebitering och ett förslag ska kunna genomföras oberoende av slutsatserna om eller genomförandet av ett system med nettodebitering. Utformningen av reglerna om befrielse från energiskatt på el för olika former av förnybar elproduktion ska också belysas. Analyserna ska göras utifrån ett juridiskt, samhällsekonomiskt och offentligfinansiellt, miljömässigt samt administrativt perspektiv. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Regeringens önskemål är att underlätta för enskilda som vill uppföra mikroproduktionsanläggningar i syfte att främst använda produktionen för egen förbrukning genom att öka förutsätt- ningarna för dessa att sälja sin överskottsel alternativt sluta avtal om nettodebitering. Enligt utredningens uppfattning skulle ett nettodebiterings- system komma i konflikt med mervärdesskattedirektivet. Utredningen kan inte heller se att några av de undantag som finns i mervärdesskattedirektivet går att använda på ett sådant system. Slutsatsen är därför att ett nettodebiteringssystem inte bör införas. Utredningen föreslår i stället att mikroproducenter ska få en skattereduktion som ungefär motsvarar det belopp producenten skulle ha tjänat i ett nettodebiteringssystem. En skattereduktion skulle inte strida mot mervärdesskattedirektivet. Reduktionen skulle dock vara en ekonomisk kompensation för den el som dessa producenter ofta matar in på elsystemet utan ersättning. Den skulle också kunna fungera såväl som en uppmuntran för mikro- producenter, som ett incitament till elhandelsföretag eller elnäts- företag att ge mikroproducenter ersättning för den gröna el de producerar. Även genom policyarbete inom branschen kan elhandelsföretag/elnätsföretag uppmuntras att ingå avtal med mikroproducenter om ersättning för den inmatade elen. Skattereduktion ska ges till mikroproducenter av förnybar el som har en säkring om högst . Gränsen är vald för att träffa så många som möjligt av dem som bara kompletterar sitt eluttag med egen elproduktion. kommer då de som i princip är rena elproducenter inte att omfattas. Underlaget för skattereduktionen är den el som matats in på elnätet, om motsvarande mängd el har köpts tillbaka. Skattereduktionen ska på ett ungefär motsvara elskatten och mervärdesskatten. Med skattesatser på el skulle det innebära . Högst ska kunna ge skattereduktion. Det gör att en mikroproducent som mest kan få tillbaka . Både privatpersoner och företag ska kunna få skattereduktion. När skattereduktionen ges till företag blir det ett statligt stöd. Utredningen anser att förslaget ska anmälas till och bedömer att kommissionen kommer att godkänna det. Skattskyldighet för energiskatt på el Avregleringen av elmarknaden har förändrat förhållandena på marknaden, exempelvis genom ökade möjligheter för kunderna att välja elhandelsföretag. Den avreglerade marknaden har också fört med sig att elhandelsföretagen, som är skattskyldiga för elskatt, fått allt mindre lokalkännedom om kundens verksamhet. Elhandelsföretagens möjligheter att kontrollera och följa sina kunder har försämrats. När de ska redovisa elskatten är de i praktiken hänvisade till de uppgifter som lämnas av elnäts- företagen. Det finns flera andra skäl till att lägga skattskyldigheten på elnätsföretagen. Den som väljer att få sin el levererad av en aktör utanför blir själv skattskyldig. De konsekvenser detta får för utländska aktörer undviker man om elnätsföretagen i stället blir skattskyldiga. Även språkliga skäl talar för att den som är skattskyldig för elskatt bör finnas i det land där skatten tas ut. Genom att låta elnätsföretagen bli skattskyldiga, blir det också fråga om en mer begränsad andel skattskyldiga. Någon prövning av lämpligheten förekommer inte för elhandelsföretagen. Elnäts- företagen är däremot föremål för en form av lämplighetsprövning, som bör kunna tjäna som en garanti för att staten får in sina skatteintäkter. Mot främst denna bakgrund föreslår utredningen att skattskyldigheten för elskatt, i de situationer där elhandels- företagen är skattskyldiga , ska tas över av elnätsföretagen. Beskattning av förnybar el Utredningen föreslår också ändringar i energibeskattningen i syfte att minska konkurrenssnedvridningar som nuvarande tolkning av regelverket gett upphov till. I vissa fall beskattas elproduktion i vindkraftverk annorlunda än annan förnybar elproduktion. Detta strider mot principerna bakom elcertifikatsystemet och motverkar i vissa fall även de förslag om energieffektivisering som regeringen lämnade klimatproposition. Förslaget innebär att dagens generella skattefrihet för el från vindkraftverk, som produceras av dem som inte yrkesmässigt levererar el, slopas. är el som framställts i en anläggning som har en installerad generatoreffekt om mindre än inte skattepliktig. Utredningen föreslår ingen ändring av den grundregeln. Ett vattenkraftverk med en sådan effekt producerar cirka 400 000 kWh . För att få motsvarande energiproduktion från vind- och vågkraft krävs en generatoreffekt om och för solkraft krävs en toppeffekt om . Utredningen föreslår att bestämmelsen utformas utifrån dessa förutsättningar. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen har räknat på effekterna av en skattereduktion på . Det saknas privatekonomiska incitament för potentiella mikroproducenter att investera i solceller även med en sådan skattereduktion. För småskalig vindkraft saknas det incitament utan skattereduktionen, men med en skattereduktion kan det bli ett lönsamt alternativ. Produktionspotentialen och effekter på elmarknaden Den ekonomiska potential som bedöms som mest realistisk att uppnå är ny mikroproduktion, främst från anläggningar med solceller. Det kan tillkomma en del småskalig vindkraft. Hur mycket är dock svårt att uppskatta, eftersom det fram för allt är jordbruk och andra näringsidkare som kan bygga vindkraftverk utan att störa omgivningen i för hög grad. Om denna ekonomiska potential förverkligas, dvs. om elefterfrågan minskar med , ger det endast en försumbar förändring i elpriset. Det merarbete som skattereduktionen leder till på den privata sidan omfattar främst elnätsföretagen. Om det blir ett stort antal mikroproducenter minskar kostnaden per mikroproducent, eftersom rutiner utvecklas och implementeras som effektiviserar hanteringen. Blir det ett mycket stort antal mikroproducenter finns det incitament för att utveckla ett anpassat IT-systemstöd inom branschen. Detta medför en högre engångskostnad men minskar den hanteringen och därmed kostnaden per mikroproducent. Den sammanlagda årliga kostnaden för en ökad administrativ börda bedöms av energisektorn och till . Till detta kommer även en engångskostnad på totalt . En bedömning av eventuella miljövinster hamnar på ca . Baserat på dessa siffror är det svårt att samhällsekonomiskt motivera ett införande av en skattereduktion för mikroproducenter. Skattereduktionssystemet ger en offentligfinansiell kostnad i form av minskade skatteintäkter på ca och på ca . Ett slopande av den särskilda skattefriheten för vindkraft ökar den offentligfinansiella bruttointäkten med ca , vilket motsvarar en årlig offentligfinansiell nettointäkt på ca . Förslaget om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kommer att innebära ökade administrativa kostnader för . Dels måste vid införandet anpassa och bygga om befintliga datasystem, dels måste datasystemen uppdateras . Till detta kommer hanteringen av de årliga kontrolluppgifterna, information i broschyrer och på webben. Kostnaderna för första året beräknas till . Därefter är den årliga administrativa kostnaden för . Att möjligheten till skattefri egenförbrukning av el från vindkraft begränsas, kan medföra en något långsammare utbyggnadstakt av vindkraft. Förslaget kommer dock inte att påverka förutsätt- ningarna för att nå målet för förnybar el. Det är säkerställt genom elcertifikatsystemet. När kan nya regler träda i kraft? Elnätsföretagen måste bygga upp system för att kunna hantera att de blir skattskyldiga. Reglerna om att de tar över skattskyldigheten bör därför träda i kraft . För övriga förslag har tidpunkten för ikraftträdande satts till . Remit of the Inquiry The Inquiry has been instructed to produce a legislative proposal concerning the introduction of a system for net debiting that also includes offsetting of energy tax and value added tax. Inquirys terms of reference, net debiting refers to a system where the amount of renewable electricity that private individuals or businesses with micro-production produce and feed into the electricity network is set off against the amount of electricity they receive from the electricity network. The remit includes assessing the conditions covered by EU law that apply to the introduction of such a system. The basic premise is that net debiting is to be administered within the energy tax and value added tax systems. The Inquiry is, however, to examine and propose other alternative ways to administer this tax relief. The Inquiry is also to analyse and present legislative proposals concerning who should be liable to energy tax on electricity. Tax liability for electricity is to be examined independently of the part of the remit concerning net debiting, and it should be possible to implement a proposal regardless of the conclusions on, or the implementation of, a system on net debiting. The design of the regulations on exemption from energy tax on electricity for different forms of renewable electricity production is also to be examined. The analyses are to be conducted from the following perspectives: legal, economic and public finances, environmental and administrative. Tax reduction for micro-production of renewable electricity The Government wants to make it easier for individuals who wish to set up micro-production facilities and whose primary aim is to make use of the electricity they produce. This will be accomplished by augmenting the opportunities for these individuals to sell their surplus electricity, or alternatively to enter into net debiting agreements. In the Inquirys view, a net debiting system would conflict with the Value Added Tax Directive. In addition, the Inquiry does not see any way to make use of any of the exemptions listed in the Value Added Tax Directive in this kind of system. Our conclusion therefore is that a net debiting system should not be introduced. Instead, the Inquiry proposes that micro-producers be given a tax reduction that corresponds approximately to the amount the producer would have earned in a net debiting system. A tax reduction would not contravene the Value Added Tax Directive. The reduction would, however, be a financial compensation for the electricity these producers often feed into the electricity system without remuneration. It could also both encourage micro- producers and act as an incentive for electricity trading companies or electricity network companies to give micro-producers remuneration for the green electricity they produce. In addition, policy work in the sector can help encourage electricity trading companies and electricity network companies to enter into agreements with micro-producers on remuneration for electricity that is fed into the system. A tax reduction will be given to micro-producers of renewable electricity with a fuse of at most 63 amperes. This threshold has been chosen so as to include as many as possible of those who merely supplement their electricity use with their own electricity production. At the same time, it will not include those who in principle are exclusively electricity producers. The tax reduction is based on the electricity that has been fed into the electricity network, if a corresponding amount of electricity has been bought back. The tax reduction will roughly correspond to electricity tax and value added tax. Based on the 2013 tax rates on electricity, this would mean about per kilowatt hour. No more than hours per year is to be eligible for a tax reduction. This means that at most, a micro-producer can get back about 000 per year. Both private individuals and businesses will be eligible for a tax reduction. When the tax reduction is given to a business, it is a form of state aid. The Inquiry considers that the proposal should be reported to Commission, and is of the opinion that the Commission will approve it. Tax liability for energy tax on electricity Deregulation of the electricity market has changed the conditions in the market. One example of this is increased opportunities for to choose an electricity trading company. Another result of the deregulated market is that electricity trading companies, which are currently liable to electricity tax, increasingly have less local knowledge of their operations. The opportunities of electricity trading companies to supervise and follow their have deteriorated. To all intents and purposes, they must rely on the information provided by electricity network companies when reporting the electricity tax. There are a number of other reasons for placing the tax liability on the electricity network company. Those who choose to have their electricity supplied by an actor outside will themselves be liable to tax. The consequences this has for foreign actors is avoided if electricity network companies are instead liable to tax. There are also linguistic grounds as to why the person liable to electricity tax should be in the country where the tax is levied. Giving tax liability to electricity network companies also means a more limited number of entities liable to tax. Electricity trading companies are not subject to suitability assessments.