sou · H1B320 · 2013-04-04 00:00:00 — En annan förklaring är att individuella program i gymnasieskolan (numera ersatta av introduktionsprogram) har varit ett alternativ för ungdomar som saknar grundskolekompetens.41 Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Elever födda i är ofta unga Elever som studerar på grundläggande nivå inom komvux är i genomsnitt något äldre än elever på gymnasial nivå. var medianåldern för elever på grundläggande nivå . Hälften av eleverna var alltså eller äldre. Knappt två av tio var . 41 (2012b). Åldersfördelningen skiljer sig markant åt mellan elever som är födda i och elever som är födda utomlands, då de svenskfödda eleverna i regel är betydligt yngre. var av de svenskfödda eleverna . Bland de utlandsfödda eleverna var motsvarande andel . Jämfört med 2000 har andelen svenskfödda elever som är ökat kraftigt, från . Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Många utlandsfödda elever har hög tidigare utbildning Det finns en stor spridning i utbildningsbakgrund hos de elever som läser inom komvux på grundläggande nivå. hade drygt en tredjedel () av eleverna högskoleutbildning enligt bearbetning av statistik till utredningen, vilket definieras som motsvarande en termin eller mer på en efter- gymnasial utbildning. Därutöver hade en gymnasie- utbildning och hade en förgymnasial utbildning. För saknades uppgift om högsta utbildningsnivå.42 42 Jämfört med de uppgifter som publiceras i den officiella statistiken är andelen som har okänd utbildningsbakgrund lägre i de uppgifter som har tagit fram åt utredningen. Det beror enligt på att uppgiften om utbildningsbakgrund är mer uppdaterad i bearbetningen jämfört med i den officiella statistiken. Utbildningsbakgrunden skiljer sig mycket åt mellan svensk- födda och utlandsfödda elever. Av de svenskfödda eleverna hade högst förgymnasial utbildning hade högst gymnasial utbildning. Bland de utlandsfödda eleverna hade eftergymnasial utbildning och förgymnasial utbildning. Det är därmed i de allra flesta fall utlandsfödda elever som har en hög tidigare utbildning. Den främsta orsaken till att många med en hög tidigare utbildning studerar på grundläggande nivå är att de behöver lära sig det svenska språket. Högutbildade som studerar på grundläggande nivå i komvux analyseras närmare i avsnitt 5.5. Över tid har andelen högutbildade ökat bland de utlandsfödda elever som läser på grundläggande nivå. var av de utlandsfödda eleverna högutbildade, jämfört 2011. har andelarna med förgymnasial eller gymnasial utbildning minskat. Det är också en lägre andel med okänd utbildningsbakgrund . Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Bland de svenskfödda eleverna har andelen högutbildade varit låg –2011, mellan . Andelen svenskfödda elever med endast förgymnasial utbildning har däremot ökat från 2011. bedrevs komvux på grundläggande nivå i 246 av 290 kommuner. Antalet elever som studerar inom komvux på grundläggande nivå varierar mellan olika kommuner, från enstaka elever i mindre kommuner till flera tusen elever i storstads- kommunerna. De kurser på grundläggande nivå som anordnades i flest kommuner 2011 var svenska som andraspråk, engelska och matematik. Totalt anordnade 234 av de 246 kommunerna dessa kurser. Även svenska och samhällskunskap anordnades av en klar majoritet av kommunerna. Orienteringskurser anordnades i drygt hälften av kommunerna som bedrev utbildning på grundläggande nivå, medan det var mycket ovanligt att anordna kurser inom något av de övriga ämnena. Källa: officiella statistik. Majoriteten av kommunerna som bedrev komvux på grundläggande nivå anordnade utbildningen i egen regi. av de kommuner som bedrev utbildning på grundläggande nivå 2010 hade all verksamhet i egen regi. Endast i av kommunerna anordnades en majoritet av verksamheten hos externa utbildningsanordnare.43 Över tid har andelen kursdeltagare som studerar hos en extern utbildningsanordnare ökat. studerade av kursdeltagarna inom komvux på grundläggande nivå hos en annan utbildningsanordnare än kommunen, jämfört . Det är dock en betydligt lägre andel än på gymnasial nivå, där av kursdeltagarna studerade hos en extern utbildningsanordnare . Ett fåtal kurser dominerar Även om kurser inom tolv kunskapsområden ges på grundläggande nivå domineras utbildningen i praktiken av kurser i svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap och svenska, samt av orienteringskurser. Totalt studerade nästan samtliga av de närmare 80 000 kursdeltagarna på grundläggande nivå någon av dessa kurser 2011. 43 (2012b). Källa: officiella statistik. Enligt den officiella statistiken läste varje elev i genomsnitt 2,4 kurser 2011. Eftersom varje elev i genomsnitt läser fler än en kurs är det även intressant att veta hur stor andel av eleverna som läser respektive kurs. bearbetning av statistiken visar att majoriteten av eleverna på grundläggande nivå 2011 läste kursen svenska som andraspråk. Därefter var engelska, matematik och orienteringskurs de kurser som flest elever studerade . Elever födda i och utomlands studerar delvis olika kurser. En majoritet av de utlandsfödda eleverna studerade svenska som andraspråk 2011. Bland elever födda i var matematik den vanligaste kursen – drygt hälften läste en kurs i matematik . Engelska var relativt vanligt både bland elever födda i och utomlands. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Hälften studerade en enda kurs har tagit fram uppgifter åt utredningen om vilka kurser eleverna kombinerar. Uppgifterna avser elever som hade sin första kursstart på grundläggande nivå i komvux 2006, s.k. nybörjare. Eftersom nybörjare är samtliga som påbörjade studier på grund- läggande nivå ingår även de elever som till övervägande del studerade kurser på gymnasial nivå. Hälften av nybörjarna 2006 studerade bara en enda kurs44 på grundläggande nivå –2010. Det finns vissa skillnader mellan olika elevgrupper när det gäller antal kurser, bl.a. beroende på födelseland. Drygt hälften av de utlandsfödda eleverna studerade fler än en kurs, jämfört med en tredjedel av de svensk- födda eleverna. Personer studerade också ofta bara en kurs. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Av om utbildning på grundläggande nivå framgår vilka kurser och kombinationer av kurser som är vanligast.45 Enligt rapporten var det vanligast att elever 2006 studerade en kurs i svenska som andraspråk, engelska eller matematik, alternativt en orienteringskurs. Bland de nybörjare som läste fler än en kurs var det vanligast att kombinera svenska som andraspråk med någon av de ovan nämnda kurserna. 44Med en kurs avses i detta sammanhang studier i ett visst ämne. I de enstaka fall där en elev har läst samma kurs räknas detta som att eleven bara har läst en kurs. 45Skolverket (2012b). har utgått från en lite annan målgrupp än de uppgifter som beskrivits ovan, men skillnaderna i utfall torde vara relativt små. 1 Avser samtliga elever 2006 och den eller de kurser dessa elever studerade –2010. Källa: (2012b). Ovanligt med studier på kvällstid eller under flexibla former Enligt den officiella statistiken är det relativt ovanligt att kurser inom komvux på grundläggande nivå ges på kvällstid eller utan schemalagd undervisning.46 studerade av kursdeltagarna på grundläggande nivå en kurs som var förlagd till . bearbetning av statistik till utredningen visar att studier på kvällstid framför allt förekom i kurserna svenska som andraspråk och engelska. Det är mer ovanligt med kurser utan schemalagd undervisning, t.ex. distansundervisning. rapporterades att av kursdeltagarna på grundläggande nivå studerade under sådana former. Denna andel har varit stabil . Andelen som läste utan schemalagd undervisning var högst i kurserna svenska () och svenska som andraspråk (). 46 definieras i officiella statistik som att kursen startade eller . Ej schemalagd undervisning definieras som undervisning som ej schemalagts som dag- eller kvällskurs, t.ex. ej schemalagd distansundervisning eller undervisning som anordnas under andra flexibla former. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. På gymnasial nivå var det en lägre andel av kursdeltagarna 2011 som hade läst en kurs på kvällstid (). Däremot hade läst en kurs utan schemalagd undervisning. Det resultatmått som publiceras i den officiella statistiken för studerande på grundläggande nivå är andelen kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit kursen, samt andelen som fortsatt kursen under följande kalenderår.47 Statistik om betyg samlas visserligen in men presenteras inte eftersom kvaliteten bedöms vara allt för dålig.48 var det enligt den officiella statistiken av kursdeltagarna som slutförde den kurs de läste, som avbröt kursen och som antogs fortsätta under nästa kalenderår. Kursdeltagare som läste en orienteringskurs, en kurs i samhällskunskap eller en övrig kurs slutförde i högst utsträckning sina kurser. Andelen avbrott var högst i kurserna engelska och svenska. I svenska som andraspråk avbröt kursen jämfört som avbröt sin kurs i engelska. 47Att kursdeltagaren antas fortsätta kursen innebär att han eller hon inte har slutfört kursen men inte heller har avbrutit den. Kursdeltagaren antas då fortsätta kursen under nästa kalenderår, även om det i praktiken inte alltid blir så. 48Avsaknaden av betygsstatistik på grundläggande nivå diskuteras i avsnitt 4.1. Källa: officiella statistik. har andelen kursdeltagare som slutför en kurs varit relativt stabil och likaså andelen som avbryter en kurs. har det dock skett en förändring, där andelen som slutfört en kurs har minskat och andelen som antas fortsätta kursen nästa kalenderår har ökat. Det framgår inte av beskrivning av statistiken vad denna förändring kan bero på.49 49 En förklaring kan vara hur kurserna förläggs , t.ex. om fler kurser än tidigare fortsätter , eller hur uppgifterna rapporteras in till . Källa: officiella statistik. Svårt att beräkna studietider Det är inte helt enkelt att beräkna genomsnittliga studietider för studerande inom komvux. Beroende på hur studietiden beräknas kan det bli stora skillnader i utfall. Uppgifter om genomsnittlig studietid påverkas bl.a. av hur många kurser en studerande läser och i vilken studietakt. Kvaliteten i uppgifter om studietid på kurser är också osäker. samlar in uppgifter om planerad studietid, vilket inte behöver överensstämma med den faktiska studietiden. Uppgifter om studietider bör därför tolkas med försiktighet. I om komvux på grundläggande nivå50 beräknas den genomsnittliga studietiden för elever som påbörjade studier på grundläggande nivå 2006. Fram studerade dessa elever i genomsnitt på grundläggande nivå. Ingen hänsyn tas till studietakt eller eventuella avbrott varför uppgifterna bör tolkas med försiktighet. Den genomsnittliga studietiden varierade avsevärt beroende på hur 50 (2012b). många kurser eleven sammantaget studerade. För elever som läste en kurs var den genomsnittliga studietiden , jämfört för studerande som läste två kurser. Därefter ökade det genomsnittliga antalet veckor i viss utsträckning ju fler kurser den studerande läste. har också beräknat genomsnittlig studietid för de vanligaste kurserna på grundläggande nivå. Svenska som andraspråk var den kurs som i genomsnitt tog längst tid – . Andra kurser med långa studietider var engelska () och matematik (). Källa: (2012b). För att få en bättre bild av hur elever studerar inom komvux på grundläggande nivå, och om detta skiljer sig åt mellan olika elevgrupper, har utredningen bett att ta fram ytterligare uppgifter om studietider. Uppgifterna utgår från elever som hade sin första kursstart på grundläggande nivå 2006 och avser inskrivningstid, dvs. studietid där tid för eventuella uppehåll har räknats bort.51 Enligt de uppgifter som har tagit fram åt utredningen var den genomsnittliga studietiden , sett över tidsperioden –2010. Utlandsfödda elever hade en betydligt längre genomsnittlig studietid jämfört med svenskfödda elever. En bidragande orsak är sannolikt att 51 Till viss del skiljer sig uppgifterna från uppgifterna i (2012b). De uppgifter som utredningen har fått utgår från elever som hade sin första kursstart på grundläggande nivå 2006, medan utgår från samtliga elever 2006. I utredningens uppgifter har tid för avbrott räknats bort medan det i är tid mellan första kursstart och sista kursslut som har beräknats. utlandsfödda elever oftare än svenskfödda studerar fler än en kurs på grundläggande nivå. 1 Med P10 avses etc. Den innebär att en tiondel av gruppen har detta värde eller lägre och att övriga har detta värde eller högre. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Genomsnittlig studietid är ett grovt mått som döljer att det finns stora skillnader mellan olika elever. Den fjärdedel som studerade kortast tid på grundläggande nivå 2006–2010 studerade (), medan den fjärdedel som studerade längst tid studerade (). Hälften av de svenskfödda eleverna studerade eller mindre på grundläggande nivå. Det är vanligt att elever avbryter kurser inom vuxenutbildningen. Som tidigare nämnts avbryter ungefär en fjärdedel av kurs- deltagarna sin kurs. har utifrån registeruppgifter analyserat avbrott i komvux och sfi, vilket presenteras i rapporten Redovisning av uppdrag om avbrott i vuxenutbildningen från 2012.52 Bl.a. har analyserat orsaker till studieavbrott samt hur många elever som under sin studietid avbryter en kurs. Av framgår att av eleverna inom komvux avbröt någon kurs , varav gjorde ett längre avbrott och ett kortare avbrott. Övriga avbröt aldrig utbildningen helt utan fortsatte på en annan kurs. Resultaten var i princip desamma för såväl elever på grundläggande som på gymnasial nivå inom komvux. 52 (2012e). När elever följdes (2005–2010) visade det sig att hälften av eleverna hade gjort minst ett kursavbrott under sin studietid. Många hade avbrutit mer än en kurs eller gjort flera avbrott på samma kurs. Elever inom komvux som både hade avbrutit och slutfört kurser studerade i genomsnitt än de som hade slutfört alla sina kurser. försökte även att identifiera avbrottsorsaker i sin registerstudie, men fann att av avbrotten på grundläggande nivå kunde förklaras genom registeruppgifter. Av dem som avbröt gjorde det för att de blivit etablerade på arbetsmarknaden, avbröt när de fick barn och påbörjade andra studier. Därutöver kunde av avbrotten förklaras av att eleven blev sjukskriven. Emigration, pension och kombinationer av orsaker kunde vardera förklara en procent av avbrotten. konstaterar att registerstudier har begränsade möjligheter att förklara studieavbrott inom vuxen- utbildningen. Studier inom komvux kan ske parallellt med studier inom sfi eller särvux. Det är också vanligt med övergångar från en nivå eller skolform till en annan. Uppgifter om övergångar och kombi- nationer publiceras inte i den officiella statistiken, men kan tas fram genom att samköra uppgifter om studier i olika skolformer. Utredningen har bett att ta fram sådana uppgifter i syfte att kunna belysa dessa aspekter. Framför allt uppgifterna om kombinationer bör dock tolkas med försiktighet.53 Många utlandsfödda elever på grundläggande nivå har läst i sfi bearbetning visar att många utlandsfödda elever inom komvux på grundläggande nivå har studerat i sfi. Sammanlagt hade två tredjedelar av de utlandsfödda eleverna som påbörjade studier på grundläggande nivå 2006 läst i sfi – 2006. Bland utlandsfödda elever med eftergymnasial utbildning var andelen . 53 Kombinationer beräknas med utgångspunkt i överlappande kursperioder eller datum. Uppgifter om kursstart och kursslut avser dock planerad och inte faktisk studietid, varför det finns risk att statistiken om kombinationer blir missvisande. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. Nästan en tredjedel av de utlandsfödda eleverna hade avslutat sina studier i sfi innan de påbörjade studier på grundläggande nivå. Enligt statistiken från var det vanligast att antingen ha avslutat den högsta studievägskursen i sfi (3D), alternativt att inte ha avslutat någon kurs alls i sfi. Det vanligaste ämnet att läsa på grundläggande nivå var svenska som andraspråk. av eleverna läste svenska som andraspråk, som enstaka ämne eller i kombination med ytterligare ämnen. En dryg tredjedel av de utlandsfödda eleverna läste enligt statistiken parallellt54 i sfi och på grundläggande nivå inom komvux. Denna studerandegrupp skiljer sig på flera sätt från de elever som först hade avslutat (alternativt avbrutit) studier i sfi. Eleverna som läste parallellt hade i större utsträckning kort tidigare utbildning eller en okänd utbildningsbakgrund. Relativt sett var andelen män högre, även om kvinnorna fortfarande var i majoritet. Majoriteten studerar även på gymnasial nivå En majoritet av eleverna på grundläggande nivå, både svensk- och utlandsfödda, studerar förr eller senare på gymnasial nivå inom 54 Detta har beräknats utifrån överlappande kursdatum. Utredningens erfarenheter från kommunbesök m.m. indikerar dock att andelen som läser parallellt i sfi och på grund- läggande nivå inom komvux i praktiken är betydligt lägre än vad statistiken visar (se avsnitt 5.3.5). Enligt de uppgifter tagit fram åt utredningen var det som läste minst en kurs på gymnasial nivå av elever som påbörjade studier på grundläggande nivå 2006.55 Det var vanligare att kvinnor och yngre personer studerade på gymnasial nivå, jämfört med män och personer . Elever med gymnasial eller eftergymnasial utbildning studerade oftare på gymnasial nivå än personer med förgymnasial utbildning. Enligt statistiken var studieperioderna överlappande för drygt hälften av de studerande, medan en av tio påbörjade studier på gymnasial nivå först efter att studierna på grundläggande nivå hade avslutats helt.56 1 Studier parallellt inkluderar även studier på gymnasial nivå som skett före studierna på grundläggande nivå. Totalt ingår 24 610 elever i underlaget. Källa: bearbetning av statistik för utredningens räkning. 55 I (2012b) anges att av eleverna 2006 gick vidare till studier på gymnasial nivå . Enligt beror skillnaden bl.a. på att uppgiften i rapporten utgått från samtliga elever 2006 och inte bara nybörjare, samt att även studier på gymnasial nivå –2005 medräknats. 56 Som tidigare nämnts bör uppgifterna om kombinationer tolkas med försiktighet. Det ska också noteras att det i gruppen nybörjare ingår även studerande som i den officiella statistiken räknas till den gymnasiala nivån. 3.1En förbisedd men viktig del av vuxenutbildningen Utredningens bedömning: Den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå är en förbisedd del av vuxenutbildningen. Intresset – särskilt det politiska – måste höjas för utbildningen. Utredningen har gjort en stor mängd studiebesök i kommuner, har genomfört en större kommunenkät och har haft många kontakter med personer som på olika nivåer och i olika roller är delaktiga i eller har inflytande över komvux på grundläggande nivå. Vi har även tagit del av statistik och utredningar som beskriver utbildningen. Ett bestående intryck är att komvux på grund- läggande nivå är en förbisedd del av vuxenutbildningen. Det man i allmänhet förknippar med komvux är utbildningen på gymnasial nivå. Få personer utanför utbildningsväsendet intresserar sig för den grundläggande nivån eller känner ens till vad komvux på grundläggande nivå är. Att komvux på grundläggande nivå kan sägas ha hamnat i skymundan yttrar sig på olika sätt. Tecken på att utbildningen inte uppmärksammas är att det enligt utredningens erfarenhet råder en stor okunskap om utbildningen, inte minst på politisk nivå, och att det varken på nationell eller på lokal nivå har funnits något större intresse av att följa upp effekterna av utbildningen på grundläggande nivå. Ett annat tecken på förbiseende är att statliga satsningar ofta har riktats gentemot komvux på gymnasial nivå och inte har omfattat den grundläggande nivån. Så har exempelvis varit fallet med den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) och lärlingsutbildningen för vuxna. Även sfi har fått stor uppmärksamhet, bl.a. genom olika utredningar och genom den s.k. sfi-bonusen. I budgetpropositionen föreslår regeringen också ett tillfälligt statsbidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Ytterligare ett tecken på att komvux på grundläggande nivå inte har uppmärksammats tillräckligt är att de problemområden som tas upp i utredningens direktiv till stor del har lyfts fram i tidigare granskningar och uttalanden. Exempelvis anges i denna utrednings direktiv att vi ska föreslå åtgärder för att förbättra utbildningens anpassning efter individers behov och förutsättningar. Bristande anpassning till förutsättningar och behov har tidigare tagits upp återkommande, t.ex. i lägesbedömningar gjorde och i de tankar som föregick Kunskapslyftet.1 Önskemål om förbättringar av studiemedels- systemet är ett annat återkommande inslag i flera tidigare bedömningar,2 likväl som det är en uppgift för denna utredning att föreslå förändringar av studiemedelssystemet som bl.a. kan öka fullföljandet. Trots att samma områden har tagits upp och belysts kvarstår till stora delar samma frågeställningar och samma problembild som tidigare när det gäller komvux på grundläggande nivå. Att komvux på grundläggande nivå förbises beror enligt utredningens bedömning till stor del på att det inte har funnits något större politiskt intresse för utbildningsformen. Det måttliga politiska intresset kan enligt utredningens bedömning framför allt hänföras till att komvux på grundläggande nivå berör ett förhållandevis litet antal studerande. Långt färre studerar på grundläggande nivå än inom t.ex. sfi eller komvux på gymnasial nivå. Kostnaderna för utbildningen på grundläggande nivå är därmed inte heller lika höga som för många andra utbildningar. Bristande politiskt intresse, både på nationell och på nivå, kan leda till att uppföljningsinsatserna blir halvhjärtade, vilket i sin tur kan leda till att intresset minskar ytterligare, osv. Utredningen bedömer också att komvux på grundläggande nivå hamnar i skymundan mellan sfi och komvux på gymnasial nivå. Trots att utbildning på grundläggande nivå inom komvux i praktiken ofta fungerar som en integrationsåtgärd uppmärksammas sällan utbildningen i integrationsdebatten. 1Se t.ex. (1997), (1998) och prop. 1996/97:1. 2Se t.ex. SOU 2000:28. marknadspolitiskt röner utbildningen uppmärksamhet. Det senare kan bero på att det i praktiken ofta krävs fortsatta studier för att faktiskt få ett arbete. Arbetsmarknadspolitiskt ligger det därmed närmare till hands att satsa på yrkesutbildning på gymnasial nivå inom komvux när syftet är att snabbt få personer i arbete. Att den grundläggande nivån hamnar i skymundan har enligt utredningens bedömning förstärkts av att regeringen på nationell nivå med olika statsbidrag har valt att satsa på sfi och på komvux på gymnasial nivå, men inte gjort motsvarande satsningar på den grundläggande nivån. Det är naturligt att de kommunala prioriteringarna påverkas av sådan statlig styrning – de verksamheter som tillförs extra resurser ges bättre möjligheter att utvecklas. Utredningen anser att intresset måste höjas för komvux på grundläggande nivå. Bara genom ett ökat intresse finns det möjligheter att förbättra och utveckla verksamheten. Även om utbildningen berör en förhållandevis liten studerandegrupp är den mycket viktig. För en vuxen som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i är studierna på den grundläggande nivån ofta avgörande för att han eller hon ska kunna delta i samhällslivet och etablera sig på arbetsmarknaden. Därmed är utbildningen även viktig för samhället, bl.a. med anledning av att personer som inte har kunskaper som motsvarar har mycket sämre möjligheter än andra att få ett arbete och därmed att försörja sig själva. En väl fungerande utbildning på grundläggande nivå är alltså av stor betydelse både för enskilda och för samhället. Som en del i integrationsprocessen för vissa nyanlända invandrare är det av största vikt att utbildningsinsatserna på grundläggande nivå är effektiva.