sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — I har CIDES allierat sig med Lugna Gatans juniorverksamhet, i har projektet utbildat några av de första ungdomsrådens medlemmar i ledarskap och det är de som håller i CIDES ungdomsråd. I finns ungdomsråden i samband med en trygghetssatsning som staden har köpt av . De lokala förutsättningarna är avgörande för hur råden bedrivs. Syftet är dock det samma, att stärka demokratiska värderingar och kunskap hos de unga för att de ska känna ett större deltagande i sam- hället och ägandeskap i sin framtid. har också som mål att utföra påverkansarbete med hjälp av passioner. Syftet är att genom passionerade intressen nå ungdomar i riskgrupper och tillse att de är omhändertagna, antingen placerade av styrelse eller också kriminalvårdsanstalter. Det finns en stor över- representation av dem i de olika destruktiva subkulturerna som arbetar med. Ungdomsråden har genom att de har varit med i CIDES fått en bättre inblick i hur samhället fungerar men också en tro på att de kan vara med om att påverka sin egen framtid. De har arrangerat basketturneringar, organiserat för pensionärer med syfte att bilda relationer mellan unga och gamla. De har också varit med i sammanhang där de fått träffa politiker och med egna ord berätta om sin situation. Mötena har varit betydelsefulla för båda parter. Några av ungdomarna har också fått chansen att gå ledarskaps- utbildningar för att sedan starta egna ungdomsråd. Det har gått att nå unga som har befunnit sig i utanförskap och haft ett flertal risk- faktorer men som har gått tillbaka till studier eller förbättrat sina resultat. Nätverket har i , och över 500 medlemmar från de flesta delar av samhället som på ett eller annat sätt arbetar med målgrupperna. Nätverket har förutom att ha ordnat träffar, där ett flertal synergieffekter har skett, också anordnat årliga internationella konferenser, teaterföreställningar och bjudit in relevanta föreläsare. Inom projektet har drivits ett flertal frågor som man kan se finns med i flera agendor för att förändra. Arbetet har också synliggjort den socioekonomiska aspekten för samhället genom att ta fram en socioekonomisk kalkyl på vad en gängkriminell samt en person från vit maktmiljön kostar samhället. Detta har lett till att man uppmärksammat den mängd av instanser som berörs av dessa grupperingars destruktivitet. har vid sidan av gjorts många försök att nå fram till fotbolls- och ishockeykillar med skiftande resultat. Jag noterar med tillfredsställelse att t.ex. polisen i sin rapport Konfliktreducerande principer inom idrottskommenderingar talar sig varm för att detta instrument bör komma till användning. Införan- det av SLO-funktionen inom fotbollen, liksom olika projekt för förebyggande av huliganism som drivs av klubbar och andra aktörer, går åt samma håll. I det följande skisseras hur ett sådant projekt – benämnt Nykter Huligan - skulle kunna byggas upp. Mycket av inspirationen har här hämtats från det fältarbete som pågår inte minst via socialarbetaren , som också är projektledare för – ett rikstäckande antivåldsprojekt. Min tanke är inte att ett projekt som Nykter Huligan kon- kurrerar med aktiviteter. Jag menar närmast att också offentliga aktörer – men även klubbarna själva - måste engagera sig djupare på området. Många av huliganerna blir kallade till samtal med social- tjänsten. Det är förenklat uttryckt det man har att erbjuda i dags- läget. Det blir oftast ett slag i luften. Många av dessa personer tycker nämligen inte att de har några problem som kan hjälpa dem med, vilket till viss del kan vara sant. Jag gillar att träffa andra fotbollsgrabbar och träffas och mötas och slåss och sedan är det inte mer med det. Detta är ett direkt citat från Att träffa dessa personer i polismiljö kan vara en viktig ingång för att senare nå framgång. Att det förekommer både alkohol och droger är ett välkänt faktum, men det finns många killar som varken använder alkohol eller droger, att slåss är i sig en drog som räcker till. Men det handlar inte bara om att slåss, det här är ett sätt att leva livet. Kamrat- skap, spänning och en väldigt manlig värld är andra ingredienser. Det finns även kvinnor i dessa grupper men de är inte särskilt talrika, varför jag i detta sammanhang lämnar denna grupp åt sidan. Arbetsmetodik: Två socialarbetare skulle kunna anställas med placering och anställning vid polisen, i första hand vid Stockholms- polisen, där det just nu är ett mest akut läge. Men förhoppningen är att detta arbetssätt kan spridas i hela landet. Man kan även tänka sig att socialarbetarna i vid behov kan lånas ut till andra polismyndigheter. Att tillhöra har sina fördelar då samarbetet med polisen är viktigt inte bara i inledningsfasen utan Att även ha närheten till Kronobergs- häktet och andra arrestavdelningar har sina stora fördelar. Snabbhet: Att redan i samband med första gripandet, anhållan- det, komma in och ha det första samtalet. Skapa en kontakt och vid en eventuell häktning självklart fortsätta kontakten. Vid ett fri- släppande boka tid för fortsatt kontakt. Dessa samtal bör fortsätta så länge det behövs och den socialarbetare som har första kon- takten följer sedan killen . Av erfarenhet vet man att kontakten kan bli långvarig, då detta arbete inte sker på en Man får även räkna med en del återfall. Kartläggning och klubbkontakt: Vad har tidigare gjorts när det gäller kontakt med olika myndigheter, socialtjänst, polis, kriminal- vård, psykiatri m.m? Vad vill killen själv? Arbete, studier, vänner, familj, hur ser det ut? Kärleken finns det plats för den? Hur har man själv varit offer? Kontakt med läkare för att se om man kan behöva hjälp? Fler frågor finns självklart att ställa men jag tar inte upp alla här. Vidare tas kontakt med aktuell klubb, om det finns en SLO är det en självklarhet att han/hon kontaktas. Detta för att höra med denne och höra hur klubben ser på killen. Om vi kan göra något gemensamt. Medling och manliga coacher: Att genom samtal med killen själv ta reda på om det finns några som kan komma i fråga när det gäller medling, t.ex. poliser, vakter, brottsoffer, anhöriga och andra per- Går det att skaffa andra manliga förebilder, som också är manliga tuffa och modiga men på ett annat sätt? Anhörigstöd och gamlingar: I projektet bör ingå att ha kontakt med anhöriga, föräldrar, flickvänner, pojkvänner och andra anhöriga. Enskilda stödsamtal och gruppsamtal är användbara instrument. Vi vet av erfarenhet att de anhöriga behöver mycket stöd. Att genom kontakt med klubbar och andra komma i kontakt med gamla killar där man kan arbeta som Anonyma Alkoholister (AA) med regelbundna träffar och möten. Att bli en Nykter Huligan tar tid och är en lång process och då är det viktigt att kunna träffa andra likasinnade för att på detta sätt få stöd i varandra. Hanteringen av risksupportrar erbjuder två tydliga utmaningar. Den ena är att hjälpa personer bort från livet som risksupporter (s.k. exitlösningar). Den andra utmaningen är att så långt möjligt förhindra nyrekrytering till gruppen. Att hindra nyrekrytering är inte något som faller på en enda part. Här krävs en kreativitet och en förmåga att få supportrar i riskzonen att känna sig efterfrågade också av det vita laget. Såväl samhälle som klubbar gör med några undantag för lite vad gäller så kallade exitlösningar. Inom civilsamhället i övrigt görs många imponerande insatser på området. Ett exempel på detta är aktiviteter som redovisats i det föregående. Ett annat och djupare engagemang måste till från andra aktörer. Jag har i detta avsnitt skissat på ett tänkbart alternativ till komplementer- ande insatser benämnt Nykter Huligan. Andra kan ha bättre och än mer genomarbetade alternativ. Det avgörande är inte den tekniska formen utan att ansatsen som sådan prövas på ett strukturerat och genomtänkt sätt. Mycket kunskap finns att hämta från arbetet mot rasism och främlingsfientlighet, hedersrelaterat våld mot kvinnor och andra former av övergrepp. Redan vid ett relativt ytligt studium av teoribildning och praktik på detta område slås man av hur viktig kunskap om drivkrafter kring utanförskap i samhällslivet är liksom medvetenheten om hur dessa slutna strukturer fungerar. Lika viktigt som att bekämpa rekrytering av risksupportrar är det att underlätta ett utträde ur dessa nedbrytande miljöer. Den kunskap vi har kring dessa mekaniker måste förädlas och spridas. Jag föreslår att förslagsvis (Brå), till- sammans med , ges i uppgift att i samverkan med polis och andra offentliga och privata aktörer bygga upp modeller för en försöksverksamhet på detta område. Jag föreslår vidare att berörda specialidrottsförbund (SF) i sam- verkan med klubbarna centralt bygger upp en metodbank för vad idrotten kan göra själv på detta område. Jag menar att en betydande ambitionshöjning inom idrotten är möjlig. 16.9Arbete med barn och ungdom I delbetänkandet Mindre våld för pengarna finns en kort beskriv- ning av Program Supporter. Jag tycker denna verksamhet är ett bra exempel på hur man kan arbeta med ungdomar , varför det finns anledning att i slutbetänkandet ge en något fyllig- are redovisning. En del av materialet är hämtat från delbetänkandet, men jag har också begärt in underlag från /Idrotts- förvaltningen som leder detta arbete i . fanns i ett socialdistrikt i södra ett stort antal ungdomar (grabbar) i åldern 15–som höll på med skadegörelse, klotter, våld och droger. Det som var specifikt för flera av ungdomarna var att de ingick i de olika supporterklackarna; (), Blue Saints (), och Bajen Fans (Ham- marby). Idén väcktes av ett par ungdomsarbetare att försöka knyta ihop en grupp av ungdomar ur de olika klackarna för att om möjligt kunna påverka deras beteende. Ett tiotal ungdomar ingick i gruppen och de träffades, tillsam- mans med ett par ungdomsledare, för att laga mat och titta på Tipsextra på TV. Ofta diskuterades också frågor om läktarvåld, droger och attityder gentemot det egna och andras sup- portergäng samt deras problem och upplevelser. Kontakt togs med AIK, och om det inte kunde finnas någon plats för ungdomarna i respektive förening. Gensvaret blev positivt och fem ungdomar fick chansen att jobba som publikvärdar på /Hovet. 1995 gjorde ungdomarna en resa till i med hjälp av egna hopsparade pengar och sponsrade med de finaste platserna på vid matchen – Juventus samt kläder och väskor till ungdomarna och ledarna. Efter resan ändrades både uppträdande och attityder hos ung- domarna och de uppträdde med en mjukare stil såväl på hemmaplan som vid arenorna, med ett klart dämpat aggressivt beteende mot andra ungdomar. Antalet polisanmälningar minskade också. De goda erfarenheterna ledde till att det startades ett projekt i hela med rubriken med ungdomar upp till på och omkring stadens idrottsevenemang (Projekt ). Syftet med projektet var att utveckla ett arbetssätt och metoder för att komma till rätta med och förebygga ungdomars destruktiva beteende på och omkring idrottsarenor och evenemang. nominerades projektet till (ECPA). ECPA är en återkommande tävling, där EU-länderna presenterar sina bästa brottsförebyggande projekt inom landet i ett kunskapsutbyte. Projekt blev utsedd som nationell vinnare och fick representera . De goda erfarenheterna från detta projekt ledde 2006 till en per- manent verksamhet, Program Supporter, under ledning av Idrotts- förvaltningen i . Syftena med verksamheten är att arbeta med att tidigt uppmärksamma barn och ungdomar med riskzonsbeteende i samband med idrottsevenemang samt länka dem och deras föräldrar till hjälpinsatser, arbeta med förebyggande och trygghetsskapande insatser mot fysisk och psykisk ohälsa samt för att motverka droger och alkoholförtäring bland ungdomar inför och omkring evene- mang. Det finns ett nätverk som består av fältassistenter och ungdoms- arbetare från olika stadsdelsförvaltningar och några kranskom- muner och målet för nätverket är att arbeta med förebyggande och operativa insatser för att begränsa det destruktiva beteendet med våld och droger som finns hos vissa anhängare/supportrar med inriktning på ungdomar . Den huvudsakliga målgruppen är mellan 13–, alltså icke myndiga personer. Man konstaterar att orsakerna till att ungdomar söker sig till olika grupper med negativa eller positiva influenser är fyra; bekräftelse, uppmärksamhet, utanförskap och att man söker spänning och kickar i vardagen (Program Supporter 2007–2011). Merparten är grabbar, men det finns också ett antal flickor i mål- gruppen. Program Supporter arbetar vid alla högriskmatcher men även på en del andra matcher. Före matchen tar Program Supporter del av polisens utsättning för att få en bild av situationen och söker upp samlingsplatser där ungdomarna vistas. Vid oro kontaktas föräldrar (t.ex. om barnet är berusat) och eventuellt också polis och socialtjänst. Fältassistent- erna följer med ungdomarna till arenan. Under matchen finns fältassistenter till hands och möter upp avvisade ungdomar och kontaktar eventuellt föräldrarna. Efter matchen fungerar fältassistenterna som trygghetsskapare och tar vid oro erforderliga kontakter. Fältrapporter skrivs regelmässigt efter matcherna och dessa ligger bland annat till grund för uppföljning och erfarenhetsutbyte. De sociala medierna verkar spela en allt större roll för dessa unga supportrar och det är påfallande vilken genomslagskraft och intresse som fokuseras på dessa medier. Program Supporter lägger stor vikt vid internet och nya mediers betydelse för målgruppen och de skriver: Tillsammans med samverkanspartners kan vi konstatera att det har blivit allt vanligare i vår målgrupps syfte att uppmärksammas av de äldre, att bestämma träff, fotografera, videofilma slagsmålen och där- efter lägga ut materialet på internet. (Verksamhetsberättelse 2007) Program Supporter skriver vidare kring medias roll att gruppen nyfikna ungdomar har ökat kring riskgrupperna. Många ingår inte i målgruppen, men söker spänning och förväntningar genom att bevittna konflikter och sammandrabbningar. Program Supporter menar att om media inte uppmärksammar den destruktiva sup- porterkulturen kommer denna nya grupp att minska. Ungdomarna i målgruppen för Program Supporter uttrycker en hållning som går ut på devisen hellre ökänd än okänd. Rekryteringen till de destruk- tiva miljöerna sker huvudsakligen genom bekantskapskretsen och via kontakter och kanaler genom firmornas hemsidor och com- munities. Program Supporter samarbetar med supporter- polisgrupp som arbetar med att stävja idrottsvåldet. När polisen påträffar ungdomar skickar de brev hem till målsman och för kännedom till berörd social myndighet med rubriken Ungdom i riskzon. Dessa brev kallas för orosbrev. skickades 98 sådana brev, men därefter har antalet brev minskat. De ungdomar Program Supporter har kontakt med är ofta kända av de lokala sociala och polisiära myndigheterna i deras bostadsområden. Program Supporter utvecklas efter hand med flera samarbets- aktörer och 2011 fanns 34 partners, samt utvidgade åtaganden som till exempel att man ska arbeta med integrationsarbete mot främ- lingsfientlighet, segregation och utanförskap. Vikten av samarbete framhävs starkt: Det förtjänar att understrykas att det är de koordi- nerade insatserna som är helt avgörande för framgång. (Program Supporter 2011:6) Inom finns en samverkan mellan ett antal kom- muner/städer, men det finns även en nationell samverkan. , , , , , , , och bedriver en likartad verksamhet men med olika ambitionsnivå. Mellan kommunerna sker en samverkan för erfarenhetsutbyte m.m. 16.9.2Klubbarnas barn- och ungdomsverksamhet Ambitionsnivån vad gäller barn- och ungdomsverksamhet hos klubbarna varierar från ingen verksamhet alls (ett fåtal klubbar) till en mycket omfattande verksamhet. Många klubbar hänvisar till samarbetet med kommunen/fält- assistenterna i arbetet för att förhindra barn och ungdomar att hamna i destruktiva grupper. Värdegrundsarbetet betonas också av många klubbar. Det skulle här föra för långt att redovisa alla de aktiviteter som förekommer i klubbarna och jag nöjer mig därför med att här ta upp ett antal klubbars aktiviteter som exempel. Jag vill också hän- visa till kapitel 18 Arrangemangsfrågor, där det redovisas en del kring- aktiviteter på arenorna, varav många är riktade mot barn. () har en omfattande ungdomsverksamhet och det är cirka 4 000 pojkar och flickor som deltar i denna. Drygt 700 ideellt arbetande funktionärer är engagerade. Enligt uppgift är det den största ungdomsverksamheten en fotbollsklubb har i . Fotbolls ungdomsverksamhet omfattar cirka 1 300 spelare, cirka 300 ledare och 85 träningsgrupper. Ungdomsverk- samheten, som är en åretrunt verksamhet, omfattar åldrarna 6–. Ungdomsledare, spelare och föräldrar får kontinuerligt möj- lighet till utbildning i diverse olika områden som rör barn- och ungdomsverksamheten. Värdegrundsarbetet sker i samverkan med Djurgårdsandan och på ungdomslagens spelartröjor står Glädje, Värdighet och Respekt, Alltid – Oavsett. Djurgårdsandan har utvecklat en rad olika projekt med inrikt- ning på värdegrunder, positiv supporterkultur och integrations- arbete. Ofta har det skett i samarbete med Friends Idrott, , (), , med flera. Bland projekten kan nämnas Alternativa avstängningar, som är ett program för unga supportrar. Det kanske mest kända projektet är Drive-In-Fotbollen som bedrivs i samarbete med , /och /. Aktiviteten går ut på att erbjuda ungdomar att spontant komma till fotbolls- planen vissa kvällar för att få träna under ledning av tränare från . Detta projekt har uppmärksammats av flera styrande politiker på riksnivå och även av RF som bedrivit ett nationellt Drive-In-Idrott-projekt. finns dessa aktiviteter på ett 20-tal platser i och når över 25 000 deltagartillfällen . har investerat i Djurgårdsandan, som är en permanent verk- samhet i klubben. : är Elfsborgskultur samlingsnamnet för samhällsansvar och sociala projekt ihop med stad, , AB Bostäder med flera. Elfsborgskultur arbetar med utbyte med andra fotbollsklubbar i det som inter- nationellt går under benämningen Football Social Responsibility (FSR). Elfsborgskultur är ett av Allsvenskans ledande sam- hällsprojekt och ett bevis på det är bl.a. Svenska Spels Samhällspris. Elfsborgskultur bygger på följande värdegrund: Ta avstånd från våld, mobbning, rasism, droger och dopning. Betrakta alla Elfsborgare som en del av en större familj. Alla bidrar efter förmåga och alla måste arbeta tillsammans för att lyckas. Ha som ledord attityd – ansvar – respekt i förhållande till varandra och till motståndarna. Elfsborgskultur arbetar utifrån tre huvudområden för att nå en helhet i och kring föreningen: ungdom, skola, supporter. Arbetet bedrivs på heltid. Några andra aktiviteter är: Sommarprojekt (skapa sysselsättning för ungdomar), Ungdomens Dag, Sommarfotbollsskola, Bra Kompis , Fotboll mot rasism-kampanj och . bedriver en omfattande social verksamhet och har en egen avdelning – MFF i samhället. I denna ingår bl.a. skol- verksamhet med mycket goda studieresultat, främjande av barn- och ungdomsfotboll i hela regionen och aktiva åtgärder mot rasism och våld och för trygghet och allas lika värde. I samarbete med Antivåldsbyrån bedriver skolföreläsningar mot våld. Ambitionen är att öka medvetenheten hos barn och ungdomar om farorna och riskerna med våld och negativa våldsspiraler och i stället främja den positiva energin och kreativiteten. I skolverksamheten betonas att det är studieresultaten som är det viktiga. Om man lyckas bra med studierna får man också träna fotboll ett antal timmar under ledning av tränare från klubben. Många av ungdomarna i skolan kommer från förortsområden. har tagit fram ett dokument Övergripande målsättning för Brynäs IF:s verksamhet för ungdomar. Ungdomsverksamheten har som mål att hand i hand med social verksamhet genom ett gediget arbete och god vilja utveckla spelare via juniorverksam- heten till representationslaget. Verksamheten kan liknas vid en pyramid, där det av en bas, bestående av ett par hundra pojk- lagsspelare blir en liten topp, som kvalificerar sig till A-lagstruppen. De ungdomar som inte når toppen kan finna andra klubbar i distriktet, vilket innebär att Brynäs kan bidra till att höja kvaliteten hos andra klubbar. Av de övergripande målen framgår bl.a. att man ska ge ungdomarna en meningsfull fritidssysselsättning i en god miljö, låta deltagarna känna glädjen och tillfredsställelsen att utvecklas som ishockeyspelare, skapa ett livslångt intresse för ishockeyn, som spelare, ledare och domare, genom kontakt med föräldrarna skapa engagemang för verksam- heten genom goda kontakter med skolan bidra till elevernas utveckling och engagemang i samhället (ett mål bör vara att ishockeyn inte försämrar skolgången utan tvärtom förbättrar), leda ungdomar till ärlighet, noggrannhet och punktlighet. Av de sociala målen framgår bl.a. att ishockeyverksamheten utövas i en social miljö. Känslan av samhörighet och gemenskap spelar en viktig roll för utvecklingen av sociala attityder och vanor. Trivsel och arbetsglädje går hand i hand och bildar grunden för en menings- full ungdomsverksamhet. Dessa båda faktorer bygger i första hand på känslan av gemenskap. En gemenskap där individen känner sig vara föremål för omtanke, men också själv vill ta ansvar för andra. Känslo- livet med egenskaper som ödmjukhet, hänsyn och tolerans till andra människor i och utanför den egna gruppen betonas. HK har tagit fram ett dokument för sin ungdoms- verksamhet, benämnt Den röda tråden. I dokumentet finns rikt- linjer för följande områden: alkohol, narkotika och dopning hur agerar du som förälder hur agerar du som ledare/tränare hur agerar du som spelare skridskoskola/ishockeyskola, varje lags egen målsättning spel i (distriktsmästerskap) Tanken med riktlinjerna är enkel, alla ska veta hur HK bedriver sin ungdomsverksamhet och alla ska veta vad som gäller i klubben. Klubben tror att alla föräldrar uppskattar att kunna se vilka riktlinjer som gäller för ungdomsverksamheten och vilka värderingar klubben står för. : Ungdomsverksamheten ska ha som mål att hand i hand med vardagen, genom att klubben gör ett bra socialt/sports- ligt arbete, utveckla individen via alla ungdomslag upp till repre- sentationslaget. De ungdomar som inte når toppen kan finna andra klubbar i distriktet, vilket innebär att kan bidra till att höja kvaliteten hos andra klubbar. ska vara en själklar mötesplats i för människor som tillsammans vill uppleva, utveckla och skapa fram- tida segrar. Detta uppnås genom att framgångsrikt vårda, utbilda och utveckla ungdoms- och juniorverksamhet som skapar förut- sättningar för fortsatta elitsatsningar. Lakers har bl.a. ställt upp följande övergripande målsätt- ningar för ungdomsverksamheten. Stor bredduppslutning, cirka 100 stycken, i varje ny kull Arbeta för ökat ishockeyintresse i regionen Stöd för mindre klubbar samt utbildning av spelare och ledare genom Lakers försorg den ledande klubben i TV-pucklag Minst fem spelare i Lakers ska vara fostrade i organisa- tionen och huvuddelen av laget bestå av spelare från regionen Uppfostran på och utanför isen, klubben ska vara stolt över ung- domarna Aktivt stödja ungdomarnas skolgång tillsammans med familjen Aktivt förebygga all form av kränkande behandling och reagera och agera om någon i verksamheten upplever sig utsatt Ska utbilda och informera ungdomarna om farorna med droger och tobak Många klubbar bedriver en seriös barn- och ungdomsverksamhet, inte bara med betoning på att få fram nya spelare till representa- tionslaget utan kanske framför allt för att uppfostra ungdomarna till goda samhällsmedborgare. Klubbarnas formulerade värdegrund är ett uttryck för detta. Jag hoppas att ovanstående exempel på barn- och ungdoms- verksamhet kan sporra andra klubbar att höja ambitionen inom detta område. I många sammanhang förs idrottens kostnader för samhället fram, men det är sällan det talas om vilka intäkter idrotten genererar i form av ökade skatteintäkter, men inte minst det sociala arbete klubb- arna bedriver.