sou · H1B317d2 · 2013-04-03 00:00:00 — Det har också framkommit att det förekommer att ersättning i liknande fall betalas genom att en person som följer med målsäganden anses som någon som måls- äganden behöver anlita för att kunna inställa sig. Det kan inte heller uteslutas att bättre information om möjligheten att ha med sig en stödperson och att det finns en möjlighet till ersättning för kost- nader kan komma att leda till att en del målsägande som begär målsägandebiträde i stället kommer att vilja utnyttja möjligheten att kunna få ett personligt stöd av en stödperson. 18.4.4De samlade konsekvenserna av våra förslag Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att ett genomförande av våra förslag inte kommer att innebära några kostnadsökningar för det allmänna. Snarare indikerar våra beräkningar ett visst ökat ekonomiskt utrymme hos Domstolar, även efter en om- fördelning av anslagen för utgifter till åklagarväsendet från Domstolar. Vår samlade bedömning är att den ordning som vi föreslår sammantaget blir mer kostnadseffektiv än den nuvarande brottmålsprocessen, som kvaliteten i processen förbättras. Att kvaliteten kan förbättras beror på att våra förslag bör leda till kortare handläggningstider från brottsanmälan till dess ett mål av- görs genom dom. Den tidigare lagföringen bidrar till att verkställig- het kan ske i ett tidigare vilket är till fördel för såväl den enskilde som samhället. Det skapas också ytterligare utrymme för att han- tera de mer krävande brottmålen. Om våra förslag genomförs bör de uppskattningsvis medföra en kostnadsminskning för Domstolar med . I det ingår inte minskade kostnader till följd av färre inställda förhandlingar (se nedan). Däremot rör det sig om minskade kostnader till följd av färre åtal i bötesmål med ungefär 9 miljoner kronor , färre antal huvudförhandlingar som en konsekvens av införandet av det särskilda förfarandet med och ändrade regler avseende rättens sammansättning vid huvudförhandling i tingsrätt och hovrätt med respektive . ökar kostnaderna för åklagarväsendet enligt våra beräkningar med . Huvuddelen av kostnaderna är hänförliga till ökade kostnader för att hantera nya och förändrade arbetsuppgifter, . Till det kommer kostnadsökningen för våra förslag rörande strafföreläggan- den, vilka uppskattas till . Vidare tillkommer overhead- och lokalkostnader med samt vissa ytterliga kostnader till följd av att arbetsupp- gifter överflyttas från Domstolar till åklagarväsendet, så- som kostnader för utskrifter av förundersökningsprotokoll och portokostnader. Dessa kostnader uppgår uppskattningsvis till mellan 1–. Våra förslag sammantaget innebär att det bör ske en omfördel- ning mellan anslagen för utgifter från Domstolar till och . Det beror alltså på att flera arbetsuppgifter, som vi har beskrivit i avsnitt 18.4.3, kommer att utföras av åklagarväsendet i stället för av Domstolar. Även efter en sådan omfördelning kommer det att finnas utrymme för att hantera de ökade kostnader som kan komma att uppstå till följd av ökade insatser under förberedelsen. När det gäller kostnaderna inom ramen för anslaget för rättsliga biträden m.m. visar de uppskattningar vi gjort att kostnaderna i varje fall inte ökar till följd av våra förslag. Enligt våra beräkningar skulle kostnaderna uppskattningsvis minska med ungefär 22 mil- joner kronor . Vårt förslag om rådgivning av advokat i alla brottmål, med undantag för bötesmål, kommer att leda till ökade kostnader. Vi har i avsnitt 18.4.3 uppskattat den kostnaden till om- kring . Sammantaget kommer våra förslag innebära att antalet huvudförhandlingar i tingsrätt blir färre. Den uppskattade kostnadsminskningen för offentliga försvarare och målsägandebiträden till följd av detta är . Dessutom beräknas utgifterna för rättsliga biträden i hovrätt att minska med avseende kostnader för offent- liga försvarare och avseende kostnader för målsägandebiträden. Sammantaget innebär våra förslag som berör rättsliga biträden att det kan ske en omfördelning av resurser från huvudförhand- lingsskedet till en tidig rådgivning. Även med beaktande av osäker- heten i uppskattningarna och den minskade återbetalningsskyldig- heten bör det enligt våra beräkningar finnas utrymme för de ökade kostnader som kan uppkomma till följd av ökad användning av sammanträden under förberedelsen. Detsamma gäller för de kost- nader som uppkommer till följd av förslaget om ersättning till stödpersoner. Flera av våra förslag, men främst förslagen som rör förenklad delgivning, avgörande efter huvudförhandling i den tilltalades utevaro och flexiblare deldomsregler, bedöms leda till färre inställda huvudförhandlingar. Vi uppskattar att detta kommer att leda till minskade kostnader för staten med mellan 10 till . Kostnadsminskningen inbegriper såväl minskade kostnader för rättsväsendets myndigheter som minskade utgifter för rättsliga biträden. Våra förslag medför behov av att utveckla och anpassa Domstolars och myndigheternas verksamhetsstöd. Det rör sig om initiala kostnader för framtagande av nya blanketter, anpassning av it-system och interna handläggningsprocesser samt överföring av information mellan åklagarväsendet och Domstolar. Åklagar- myndigheten har uppskattat att arbetet med att anpassa myndig- hetens verksamhet enligt förslagen tar i anspråk , vilket motsvarar en kostnad om . På motsvarande sätt måste verksamhetsstödet hos Domstolar anpassas till de nya arbetsformerna. Dessa initiala kost- nader är svåra att beräkna. Enligt vår mening bör förändringarna inte bli mer omfattande än att de ryms inom ramen för de in- vesteringar som görs för utveckling av verksamhetsstödet för att anpassa systemet till RIF. I sammanhanget ska påpekas att de vinster som en övergång till en mer behovsanpassad brottmålsprocess innebär inte kan hämtas hem vid reformens genomförande. Det beror på att genomslaget av den kommer att ske genom en gradvis övergång till den nya ordningen genom en anpassning av bl.a. verksamhetsstöd, lokaler och personalresurser. Som vi redogjort för i föregående avsnitt kommer våra förslag innebära att fler arbetsmoment som utförs under handlägg- ningen av målet i tingsrätt kommer att vidtas tidigare. Det innebär att en förändring av domstolarnas verksamhet i den omfattning som våra förslag medför kan innebära att det inom Dom- stolar uppstår omställningskostnader, i form av minskat personal- behov. Det är vår bedömning att det är en konsekvens som bör kunna hanteras genom naturliga avgångar. Ett genomförande av våra förslag kommer att leda till nya och förändrade arbetsuppgifter hos såväl och som Domstolar. Det förändrade arbetssättet kräver utbildningsinsatser för befintlig personal och vad gäller ställs sannolikt krav även på rekry- tering av ny personal. Det kan också antas medföra andra omställ- ningskostnader. Omfattningen av dessa kostnader har vi inte kunnat ta med i våra beräkningar. Det är dock en ekonomisk konsekvens som bör övervägas inom ramen för det förberedande arbete som vi redogjort för i avsnitt 17. Utbildnings- och omställningskostnader kan även förväntas uppstå för övriga myndigheter som ska tillämpa de nya bestämmel- serna, t.ex. polismyndigheterna och Kriminalvården. Vi har inte kunnat beräkna dessa kostnader, men de bör analyseras närmare inför ett genomförande av reformen. Vår bedömning: Vi redovisar våra överväganden om tidpunkten för ikraftträdande av de förslag vi lämnar och det förberedande arbete bl.a. i form av informations- och utbildningsinsatser som behövs i avsnitt 17. Enligt 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning innehålla en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraft- trädande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Vi föreslår i avsnitt 17 att de författningsändringar som vi föreslår ska träda i kraft den tidpunkt som regeringen bestämmer. Vi pekar därtill på de särskilda informations- och utbildnings- insatser som kommer att krävas till följd av den nya lagstiftningen. Våra överväganden kring detta framgår av det avsnittet. 18.6Konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen, ska enligt 15 § kommittéförordningen konse- kvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Vad som är av intresse i detta sammanhang är den betydelse som våra förslag kan få för det brottsförebyggande arbetet. Vi har, i enlighet med målsättningen som anges i våra direktiv lämnat för- slag till en brottmålsprocess med mer behovsanpassade handlägg- ningsregler och en tydligare ansvarsfördelning mellan domstolen, åklagaren och övriga aktörer. Förslagen bör leda till att alla mål avgörs med hög kvalitet och inom rimlig tid. Vi gör bedömningen att en tydlig och förutsebar process, i vilken parternas inställning och medverkan ges en ökad betydelse, även ökar trovärdigheten i brottmålsprocessen. Flera av våra förslag syftar också till att åt- gärder ska vidtas tidigare, det gäller både att personutredningar ska utföras tidigare och att man inte i onödan ska vänta med att pröva ett åtal som kan avgöras. Att den straffrättsliga reaktionen inte i onödan fördröjs bör vara viktigt för att motverka upprepad brotts- lighet. Det är dock inte möjligt att närmare beräkna vilka effekter förslagen har för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Våra förslag torde inte medföra några övriga konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen. 18.7Konsekvenser för anslutning till Europeiska unionen Enligt 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning innehålla en bedömning av om för- slagen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Vi bedömer att våra förslag inte påverkar åtaganden till följd av medlemskapet i Europeiska unionen. 18.8Konsekvenser som anges i 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning Enligt 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning, om förslagen kan få effekter för före- tags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, innehålla en beskrivning av ett antal olika omständigheter. Vi gör bedömningen att våra förslag inte kommer att medföra några så- dana konsekvenser. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel.