sou · H1B347 · 2013-06-12 00:00:00 — Åtgärder inom axel 1 ska verka för ekonomisk modernisering och effektivisering med målet att göra den svenska landsbygden konkurrenskraftig. Enligt regeringens strategi ska av medlen vara avsatta för dessa projekt. Axel 2 har en levande landsbygd och minskad miljöpåverkan av landsbygdsföretagen som övergripande mål. Detta är den mest resursstarka axeln och av programmets medel är avsatta för dessa insatser. Axel 3, som kallas Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden syftar till att förbättra förutsättningarna för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv. Utbyggnad av bredband är en prioriterad fråga inom denna axel. Axel 3 utgör av den totala budgeten för landsbygdsprogrammet, dvs. Insatser inom axel 4 syftar till att skapa bättre förutsättningar för att uppnå landsbygdsprogrammets mål. Insatserna fokuserar på att främja den så kallade leader-metoden, där olika aktörer uppmuntras att bilda nätverk, så kallade LAG (local action group), för ett utveckla ett geografiskt område. Under den finansiella krisen –2009 beslutade EU-kom- missionen att anslå extra medel för att ge länder bredband med hög överföringskapacitet. Av den totala satsningen, återhämtningen, på 10 miljarder fick i EU-medel. Regeringen öronmärkte hela summan till bredband. Ett krav för att kunna utnyttja de medel som finns inom landsbygdsprogrammet är att tillskjuter offentlig medfinansiering. För att underlätta möjligheten till att ta del av stödmedlen gav regeringen i uppdrag att medfinansiera projekt, där annan offentlig medfinansiering inte gick att finna. De medel som varit öronmärkta till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet har varit möjliga att söka . Medfinansiering från PTS har varit tillgängligt . Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad Det är som håller samman landsbygdsprogrammet. valde att dela upp fördelningen av det särskilda bredbandsstödet i två steg. fördelades ut på samtliga län enligt den bas som används i landsbygdsprogrammet för Axel 3, dvs. baserat på bland annat landsbygdsbefolkning. Övriga användes i en så kallad först-till- kvarn pott. Eftersom efterfrågan ute i länen blev större än förväntat gjordes en förstärkning av resursbasen för bredband . Denna förstärkning låg på . Länsstyrelserna, som handlägger ansökningar om bredbandsstöd, har därtill en möjlighet att omfördela medel inom axel 3, har omfördelats till bredband. Tanken med landsbygdsprogrammet är att stödja lokal utveckling i form av småskaliga projekt. De primära målgrupperna för programmet är därför byalag och lokala utvecklingsgrupper. av ansökningarna har kommit från byalag. Landsbygdsprogrammets innevarande programperiod löper . Under dessa år har extra medel tillförts bredbandsområdet . Det totala budgeterade stödet, inklusive dessa tillskott, uppgår till . Dessa medel fördelar sig på ursprungliga medel inom ramen för landsbygdsprogrammet (), förstärkning av resursbasen (), länens omfördelning till bredband (), EU:s återhämtningsmedel (), samt två tillskott från regeringen (375 respektive ). De tre sistnämnda posterna utgör öronmärkta medel till bredband (), medan övriga medel () även kan användas till annat.39 I dessa siffror inkluderas även, i förekommande fall, medel för offentlig medfinansiering.40 39Av de som även kan användas till annat än bredband har gått till andra ändamål. Här ingår även offentlig medfinansiering. 40PTS har medel för medfinansiering av stöd från landsbygdsprogrammet: av EU:s återhämtningsmedel, samt 75 respektive av regeringens tillskott . Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad De extra satsningarna inom landsbygdsprogrammet motiveras av att efterfrågan på programmets medel för bredbandsutbyggnad är stor och att den har ökat , bland annat som en följd av möjligheten att söka medfinansiering hos PTS. Som ett illustrativt exempel kan nämnas att den totala summan (inklusive medfinansiering) för beslutade stöd till bredband via Landsbygdsprogrammet –2011 var , dvs. Detta ska jämföras med (inklusive medfinansiering) i beslutade stöd bara . Sammantaget har således förbrukats (2007–2012). återstår av programperioden, vad gäller att ansöka, men medel kan betalas ut . är tillgängligt för denna period41 och enligt uppgifter från är 621 av dessa miljoner öronmärkta för bredband. Om medfinansieringsmedel42 tas bort från denna summa återstår att disponera i öronmärkta medel per . Det kan sammantaget alltså konstateras att efterfrågan på stöd för utbyggnad av bredband från landsbygdsprogrammet ter sig stark och att det dessutom finns goda möjligheter att möta denna efterfrågan med de medel som fortfarande finns tillgängliga. De senaste siffrorna vi har tagit del av från indikerar dessutom att efterfrågan /2013 är ännu starkare än tidigare – bara till och med har länen sammantaget beviljat (exklusive medfinansiering). Alla innestående medel hos har bokats av länen.43 I tabellerna nedan framgår hur landsbygdsprogrammets medel fördelat sig på olika län respektive typer av mottagare. 42Förutsatt att de regionala aktörerna använder sig av PTS medfinansieringsmedel – det kan dock inte uteslutas att även andra medfinansieringsmedel används. 43Många län har dessutom överbokat medel, vilket ytterligare stärker bilden av att efterfrågan på fortsatta medel från landsbygdsprogrammet är stor. För det fall medlen, trots dessa signaler på en stark efterfrågan, inte ser ut att förbrukas i den takt som är nödvändig för att medlen ska förbrukas planerar en omfördelning av medel som inte har kommit tillräckligt långt i handläggningsprocessen till en central pott varifrån län som då har klara ärenden kan avropa medel. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad I PTS uppföljning av bredbandsstrategin 201344 återfinns en sammanställning av hur den totala projektfinansieringen ser ut för de projekt som beviljats medel av landsbygdsprogrammet . Den totala projektinvesteringen för dessa projekt ligger på , varav projektstöd från landsbygdsprogrammet står för , PTS medfinansiering för , medfinansiering för och privat medfinansiering45 för . Europeiska unionen gör ett flertal satsningar på infrastrukturell ut- och uppbyggnad. Detta är ett led i den långsiktiga målsättningen att förstärka konkurrenskraft samt bidra till att utjämna de skillnader som finns mellan unionens olika delar. Fördelningen av tillgängliga finansiella resurser baseras på kriterier som kommissionen satt upp och nivån för finansiering inom dessa program varierar från 35–. Detta gör att resterande andel måste täckas upp med nationell medfinansiering, belopp som kan bli betydande. En källa till denna medfinansiering kan utgöras av regionala 45Med vilket avses anslutningsavgifter (deltagaravgifter). Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad tillväxtmedel, s.k. 1.1 medel, vilka vanligen uppgår till per år.46 Finansiering från privata aktörer utgör inte grund för medfinansiering från strukturfonderna. Jämfört med andra stödformer är projekten inom de regionala strukturfondsprogrammen relativt stora. Satsningar på bredband har gjorts inom hälften av programområdena, men de varierar i omfattning. Satsningarna på bredband har dock varit begränsade, vilket beskrivs närmare nedan. Strukturfondsmedlen i kanaliseras ut genom 22 strukturfondsprogram – en social fond, åtta regionalt baserade strukturfondsprogram och 13 territoriella samarbetsprogram. Den totala EU-finansieringen är och programperioden sträcker sig (2007–2013) Cirka 8 miljarder av dessa medel förmedlas genom de åtta regionala strukturfondsprogrammen och kommer från den Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF). är förvaltande myndighet för de åtta regionala strukturfondsprogrammen samt det territoriella programmet Öresund-Kattegatt-Skagerrak. Medel från ERUF måste alltid matchas med nationell offentlig medfinansiering enligt en fastställd andel av projektets totala kostnader. Varje regionalt strukturfondsprogram utgår från ett operativt program för respektive region och ett så kallat åtgärdsdokument där det operativa programmet bryts ned ytterligare i konkreta strategier. Det innebär att strukturfondsprogrammen inte ser identiska ut då det finns möjlighet att göra regionala anpassningar. Prioriteringarna sker av s.k. regionala partnerskap inom ramen för de åtta regionala programkontorens verksamhet, varpå beslutar om stöd. De åtta regionala strukturfondsprogrammen är alltså uppdelade efter geografi och har ett antal prioriterade områden för projektinsatser. Ett av dessa områden, tillgänglighet, inkluderar höghastighetsbredband. Regeringen beslutar om en fördelning/öronmärkning av ERUF- medlen mellan de åtta olika programområdena. 46 PTS och Bredbandsforum har i olika rapporter diskuterat dessa medel som medel för bredbandsstöd, men det har visat sig att de använts i mycket liten utsträckning för att finansiera bredbandsprojekt. Anledningen är framför allt att dessa medel ofta är tilltänkta för andra tillämpningsområden. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad programperiod (2007–2013) är fördelningen: , Mellersta , , , , och Öarna , samt Skåne- . Av de som har anslagits i inom den regionala strukturfonden under nuvarande programperiod, har cirka 1,8 miljarder budgeterats för insatser som bland annat kan finansiera bredband inom ramen för insatsområdet tillgänglighet. Av dessa har beviljats till bredband.47 Medlen är knutna till påbörjade projekt. Av de beviljade medlen har investerats i bredband t.o.m. , dvs. att pengarna redan har utbetalats till olika projekt. Återstående medel () har beviljats och intecknats i olika projekt, men ännu inte utbetalats. Resterande del av programperioden, dvs. innevarande år, finns inga ytterligare medel att ansöka om, eftersom hela budgeten alltså har intecknats i projekt. Antal projekt som har finansierats med strukturfondsmedel har totalt sett varit 41 st. Detta innebär att den genomsnittliga finansieringen är (inklusive medfinansiering). På basis av de projektrapporter som har lämnats in uppskattar att projekten medför att cirka 22 000 hushåll får möjlighet till bredbandsanslutning.48 Den absoluta merparten av stödmottagarna är kommuner (eller kommunägda bredbandsaktörer) och den stora ansamlingen av projekt finns i , dvs. den region som omfattar , och . Flertalet projekt avser anläggning av optiska fibernät, medan ett fåtal avser mobilnät (t.ex. uppgradering av befintliga ). Som nämnts ovan varierar omfattningen av projekten – alltifrån några till projekt som har fått närmare 40 miljoner i stödmedel.49 47Nationella medfinansiärer har tillfört ytterligare i offentlig medfinansiering. 48Tillväxtverkets uppgifter visar också att närmare 500 företag får möjlighet till bredbandsanslutning tack vare projekten – det ska dock noteras att siffrorna inte visar vilken typ av företag det handlar om. 49Jämtkraft har till exempel fått för bredbandsutbyggnad i västra . Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad finns ett stöd för anläggande av kanalisation avsedd för it-infrastruktur. Stödet infördes eftersom kraftnätsföretagen planerade omfattande nedgrävningar av kablar i stormdrabbade områden. Grävkostnaderna utgör en mycket stor del av den totala kostnaden (ofta mellan 60–av totalkostnaden) vid anläggande av trådbundet bredband och genom samförläggning i samband med utbyggnad av annan infrastruktur kan anläggningskostnaden minskas markant. Till en början var efterfrågan på kanalisationsstödet begränsat. Detta berodde bland annat på krav på samförläggning, samt att kostnaderna för att anlägga kanalisation var betydande för mindre aktörer, exempelvis byalag. En förändring av regelverket genomfördes , varvid kravet på samförläggning togs bort. I samband med detta öppnades även möjligheten till ökad kostnadstäckning tack vare PTS möjlighet att medfinansiera stödet. Detta gjorde att efterfrågan ökade markant. Även om kravet på samförläggning har tagits bort, sker samförläggning i nära hälften av de projekt som har beviljats stödmedel . När stödet infördes utsågs i till koordinerande aktör och länsstyrelser och i vissa fall regionförbund fick ansvar för att sköta handläggningen av stödet. Stödbeloppet fördelades på länen utifrån en fördelningsnyckel som utgick från landsbygdsbefolknings storlek. Stöd kan lämnas med högst av stödberättigande underlag och stödet är ett s.k. stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning nr 1998/2006. Stöd får endast ges i de fall som ett marknadsmisslyckande kan konstateras, dvs. att kommersiella krafter inte förväntas bygga ut . Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad Stödbeloppet har –2011 utgjorts av (offentlig medfinansiering inte medräknad). beslutade att anta regeringens budget i vilken ytterligare avsätts till kanalisationsstödet –2014. Detta innebär ett totalt kanalisationsstöd om . Av de pengar som sammanlagt har tillförts kanalisationsstödet för perioden –2014 har beviljats olika projekt. De projekt som beviljats medel till och med omfattar sammantaget kanalisation. Det finns kvar att använda för anläggning av kanalisation, eftersom det totala kanalisationsstödet inte enbart inkluderar anläggningskostnader utan även i administrativa kostnader. Som nämnts ovan var efterfrågan på kanalisationsstöd initialt förhållandevis låg, vilket förändrades i samband med ett slopat krav på samförläggning och möjligheten till medfinansiering från PTS. Det ska också tilläggas att PTS på basis av en länsenkät gjort bedömningen att det totala behovet av stöd för utbyggnad av bredband inklusive offentlig medfinansiering för är och för cirka 267 miljoner kronor.50 Av den rapport som i delgav regeringen (Utnyttjandet av medel för stöd till anläggning av kanalisation) framgår att antalet slutrapporterade projekt –2012 uppgår till 242 (sammantaget uppgår utbetalningarna till ). Dessa projekt fördelar sig på landets län enligt följande tabell. 50 Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende behov av medel till bredbandsutbyggnad för år 2013-204. Promemoria från , dnr. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad Källa: i . I rapporten av medel för stöd till anläggning av kanalisation, som i delgav regeringen , konstateras att ekonomiska föreningar (vanligen s.k. byalag) per var i klar majoritet bland de grupper kommuner för , bredbandsoperatörer , privatpersoner för och övriga kategorier för . PTS konstaterade i sin promemoria Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende behov av medel till bredbandsutbyggnad för –201451 att byalag och kommuner är projektägare i av de 51 Publicerades , dnr. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad projekt som har fått ta del av kanalisationsstödet, och i rapporten av användning av tillgängliga offentliga medel för bredbandsutbyggnad52 beskriver man att ökningen av stödansökningarna från byalag och lokala utvecklingsgrupper blev markant efter att PTS fick möjlighet att medfinansiera stödet. För att ett bredbandsprojekt ska få tillgång till bredbandsstöd via offentliga stödprogram kan det krävas att delar av projektkostnaden finansieras av en annan stödgivare än den som betalar ut huvudstödet, något som kallas för medfinansiering. Trots en i grunden stor efterfrågan på bredbandsstöd via landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet tog stödfinansierade bredbandsprojekt inte riktigt fart efter den första epoken med bredbandsstöd i . Därför skapades en möjlighet att söka statlig medfinansiering. Syftet med medfinansieringen är alltså att det ska vara enklare att komma igång med bredbandsprojekt på landsbygden. PTS har tilldelats en total budget om –2014 för medfinansiering av bredbandsstöd. Sedan PTS fick i uppdrag att medfinansiera stöd till bredbandsutbyggnad har myndigheten skapat en kommunikationsplattform där kontinuerlig dialog sker med både centrala och regionala myndigheter, men även lokala utvecklingsgrupper vars engagemang och drivkraft är avgörande för att de offentliga medlen ska nyttjas på ett effektivt sätt. Samverkan mellan PTS och de stödgivande myndigheterna har kunnat ske genom det dagliga handläggningsförfarandet. Rutinerna för handläggningen av bredbandsstödsärenden är utformade på sådant sätt så att den stödgivande myndigheten (länsstyrelse, region eller ) skickar in bredbandsstödansökningar till PTS för sökandens räkning. Handläggningen sker därmed mellan PTS och den stödgivande myndigheten och sökanden involveras 52 Publicerades , dnr. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad först när beslut om stöd har fattats. PTS har valt denna typ av handläggningsrutiner, mot bakgrund av myndighetens ambition att underlätta ansökningsförfarandet och främja användningen av offentliga medel. Av de totala medlen för medfinansiering hade använts till medfinansiering av bredbandsprojekt inom såväl landsbygdsprogrammet som kanalisationsstödet. Återstående tillgängliga medel för är cirka 176,5 miljoner kronor.53 I tabellen nedan framgår fördelningen, per län, av PTS medfinansieringsstöd (beviljade medel) –2012. 53 Utöver de medel som ovan har redovisats, vad avser PTS medel för medfinansiering av stöd via landsbygdsprogrammet, har myndigheten dessutom tilldelats andra medel som möjliggjort medfinansiering av inte bara stöd via landsbygdsprogrammet, utan även kanalisationsstödet. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad Källa: PTS. Av total beviljad summa avser medel , vilka betalas ut fr.o.m. . I första hand är det byalag och kommuner som har tagit del av PTS medfinansieringsmedel och PTS uppskattar att det är byalag som står för en majoritet av ansökningarna. På basis av inkomna ansökningar gör PTS en grov uppskattning som innebär att minst cirka 35 000 hushåll och företag hade fått tillgång till bredband tack vare stödmedlen vid slutet av 2012. När projekten slutrapporteras får PTS tillgång till slutliga uppgifter.54 54 I slutrapporten för landsbygdsprogrammet finns uppgifter om antal personer, antal företag/arbetsställen och antal hushåll som fått tillgång till bredband, samt uppgifter om bredbandsnät eller kanalisation i antal km. När det gäller kanalisationsstödet är det svårare att göra en bedömning av tillgången till bredband, på grund av att det handlar om just kanalisation och inte faktiska fibernät. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad PTS gör bedömningen att behovet av offentlig medfinansiering kommer att vara fortsatt stort, med tanke på det behov av stöd från kanalisationsstöd och landsbygdsprogrammet som uppskattas för (sammantaget respektive , där offentlig medfinansiering inkluderas i beloppen).55 3.3.6Sammanfattning av nuvarande bredbandsstöd I tabellen nedan sammanfattas det finansiella utfallet för de stödprogram som beskrivits ovan. Som framgår av tabellen finns det (/2013) fortfarande stödmedel att tillgå i flera av stödprogrammen. Det ska dock noteras att ansökningar om medel via landsbygdsprogrammet måste vara handläggande myndighet tillhanda , för att de återstående medlen ska kunna utbetalas. Av de som återstår av landsbygdsprogrammets medel under innevarande programperiod, när inte medfinansieringsmedel inräknas, är öronmärkta för bredband, vilket innebär att kan användas till annat.56 När det gäller innestående medel för kanalisationsstöd och medfinansiering från PTS löper programperioderna , vilket innebär att ansökningarna måste vara handläggande myndigheter tillhanda . 55Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende behov av medel till bredbandsutbyggnad för år 2013-204. Promemoria från , dnr. 56Med tanke på den starka förbrukning av medel som har skett är den faktiska summan återstående medel som tidigare nämnts lägre. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad *I beloppet ingår både medel som är öronmärkta för bredband och medel som kan användas till annat än bredband. Beloppet innehåller också offentlig medfinansiering. Om medfinansiering exkluderas uppgår summan till . **I beloppet ingår inte offentlig medfinansiering. Enligt direktivet till denna utredning ska vi utreda hur många hushåll och företag som har fått tillgång till bredband genom stöden. Vi har funnit att det är mycket svårt att göra en exakt bedömning av hur många hushåll och företag som har fått tillgång till bredband som en följd av de bredbandsstöd som har betalats ut – 2012. Ett viktigt skäl är att berörda myndigheter inte historiskt har bedrivit ett systematiskt uppföljningsarbete när det gäller denna typ av uppgifter. Det finns också utrymme för förbättring när det gäller vilka uppgifter som ska lämnas i samband med ansökan om bredbandsstöd och slutrapportering av stödfinansierade projekt. Det ska också beaktas att bredbandsutbyggnad är en långsiktig process, vilket innebär att effekten av att ett stöd har beviljats inte kan observeras. Vi vill också understryka att det är svårt att använda antal hushåll som ett generellt mått på effekten av bredbandsstöden, med tanke på att stödformerna varierar i betydande omfattning.57 Vår bedömning baseras därför på de grova uppskattningar som vi har fått ta del av från de myndigheter som förvaltar bredbandsstöd i . Från har vi fått uppgifter som innebär att 22 000 hushåll och närmare 500 företag har fått tillgång till bredband som en följd av tilldelning av regionala strukturfondsmedel. Det bör dock i detta sammanhang påpekas att antal hushåll kan vara ett 57 Vissa stöd används till exempel till kanalisation eller stomnät/ortssammanbindande nät. Även inom de olika stödprogrammen har stöd beviljats för olika ändamål. Nationell hantering av stöd till bredbandsutbyggnad mindre rättvisande mått och att t.ex. antal kilometer bredbandsinfrastruktur skulle kunna vara ett mera rättvisande effektmått. Från PTS har vi fått uppgifter som anger att cirka 35 000 hushåll och företag har fått tillgång till bredband som en följd av PTS medfinansieringsstöd. Värt att notera att hushåll och företag inte särredovisas, att siffrorna omfattar inkomna ansökningar (inte slutrapporterade projekt) och att medfinansieringen avser både kanalisationsstöd och landsbygdsprogram (som inte särredovisas). Från har vi fått uppgifter som indikerar att cirka 1 200 hushåll fått tillgång till bredband som en följd av bredbandsstöd . Vi har också fått tillgång till siffror som visar hur många hushåll och företag som fått tillgång till bredband via slutrapporterade projekt –2012. Dessa siffror har vi satt i proportion till PTS siffror, som alltså rör ansökningar och inte slutrapporterade projekt, och därvidlag landat i en mycket grov uppskattning som innebär att landsbygdsprogrammet adderade 12 000 hushåll (via projekt som fått landsbygdsstöd, men inte medfinansiering från PTS). Antalet företag som fått tillgång till bredband via landsbygdsprogrammet är mycket begränsat i de uppgifter vi har fått, uppskattningsvis något hundratal. Det bör dock påpekas att bredbandsinfrastrukturen som anlagts med hjälp av stöd mycket väl kan ha möjliggjort för framtida bredbandstillgång för företag. När det gäller kanalisationsstöd är det mycket svårt att bedöma antalet hushåll och företag som har fått tillgång till bredband. Det är vanskligt att använda mått som inte återspeglar det projekten primärt är avsedda för. primära syfte är att minska grävkostnader, inte att ansluta hushåll. För att få en mycket grov uppskattning av antalet hushåll utgick vi ifrån att av kanalisationsstödet har beviljats olika projekt och att schablonkostnaden, avseende stödmedel, per hushåll uppgår till 15 000 kronor.58 Med denna beräkning uppgår antalet hushåll som fått tillgång till bredband 7 000. Eftersom antal hushåll här inte är det mest rättvisande måttet på stödets verkningsgrad, är det värt att notera att de projekt som beviljats kanalisationsstöd som tidigare nämnts omfattar sammantaget kanalisation. Många av de projekt som de 7 000 hushåll som nämns ovan är hänförliga till har dock fått medfinansiering via PTS och ingår