sou · H1B317 · 2013-04-03 00:00:00 — Om det är möjligt med hänsyn till reglerna i 46 kap. 2 § får huvudförhandling hållas gemen- samt med förhandling i häkt- ningsfråga om åtal väcks senast vid sammanträdet och parterna samtycker till det. För kallelse av misstänkt till huvudförhandling gäller vad som är föreskrivet för den tilltalade enligt 45 kap. 15 § andra stycket. Om huvudförhandling har hållits, ska domen grundas på vad som förekommit vid för- handlingen. I domen får delta endast domare som varit med om hela huvudförhandlingen. Om ny huvudförhandling har hållits, ska domen grundas på vad som förekommit vid den. I fall som avses i 46 kap. 17 § andra meningen får domen grundas även på vad som har inhämtats efter huvudförhandlingen.När ett mål avgörs utan huvudförhandling, ska domen grundas på vad handlingarna innehåller och vad som i övrigt förekommit i målet. Protokoll eller anteckningar från förunder- sökningen får läggas till grund för avgörandet endast till den del uppgifterna har åberopats av part.3 a §Rätten får inte döma den till- talade till en brottspåföljd som är att anse som svårare eller mer in- gripande för den tilltalade än vad åklagaren yrkat. Oberoende av om åklagaren yrkat en annan påföljd77 den sökte uppehåller sig där. Detsamma gäller i fråga om en tilltalad som söks för delgivning av stämning eller kallelse till förhandling, om försök till del- givning har misslyckats eller bedöms som utsiktslösa. den sökte uppehåller sig där. Detsamma gäller i fråga om en tilltalad som söks för delgivning av stämning, allmänt åtal eller kallelse till förhandling, om för- sök till delgivning har miss- lyckats eller bedöms som utsikts- lösa. Om huvudförhandling har hållits, skall domen grundas på vad som förekommit vid för- handlingen. I domen får delta endast domare som varit med om hela huvudförhandlingen. Om ny huvudförhandling har hållits, skall domen grundas på vad som förekommit vid den. I fall som avses i 46 kap. 17 § andra meningen får domen grundas även på vad som har inhämtats efter huvudförhandlingen. När ett mål avgörs utan huvudförhandling, skall domen grundas på vad handlingarna innehåller och vad som i övrigt förekommit i målet. Avser åtalen samme tilltalade får dock deldom bara meddelas i fall som anges i andra stycket.Om flera åtal mot en tilltalad handläggs i en rättegång ska del- dom meddelas om det är till för- del för handläggningen av målet eller det annars finns särskilda skäl för det. får dock rätten, med undantag för vad som föreskrivs i andra stycket, bestämma påföljden till överläm- nade till särskild vård enligt 31 kap. och 32 kap. . Vid tillämpningen av första stycket ska sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § jämställas med fängelse. Rätten får inte bestämma påföljden till rätts- psykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § om åklagaren yrkat att påföljden ska bestämmas till böter. Ett beslut om särskild rätts- verkan av brott får inte meddelas utan yrkande av part. Rätten får i fråga om sådan rättsverkan inte heller gå utöver vad som har yrkats. Utan hinder av vad som före- skrivs i första stycket får rätten ålägga den tilltalade att betala sådan avgift som avses i 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond. Handläggas i en rättegång flera åtal, må dom givas beträffande något av dem, ehuru handlägg- ningen angående de övriga icke avslutats. Avse åtalen samme till- talade, må sådan dom dock ej givas med mindre synnerliga skäl äro därtill. Döms den tilltalade för brottet i ett mål där åklagaren för talan, ska den tilltalade ersätta staten för vad som betalats av allmänna medel i ersättning till försvarare. Den tilltalade ska också ersätta staten för kostnaden att hämta honom eller henne till rätten och för sådan kostnad för blodprovstagning, blodundersökning, urin- provstagning och urinundersökning som avser honom eller henne Den tilltalade är inte i annat fall än som sägs i 4 § första stycket skyldig att betala mera av kostnaden för försvararen än vad han eller hon skulle ha fått betala i rättshjälpsavgift vid rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Vad som sägs i den lagen om kostnad för rättshjälpsbiträde gäller i stället kostnad för offentlig försvarare. Vad den tilltalade ska betala får jämkas eller efterges, om det finns skäl till det med hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hans eller hennes personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skulle vara skyldig att ersätta understiger en viss av regeringen fastställd gräns, ska ersättnings- Det ankommer på parterna att svara för bevisningen. Rätten får självmant inhämta bevisning endast i tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten och i mål om brott som hör under all- mänt åtal enbart i fråga om på- följd. den tilltalade delges stämning och andra handlingar i ett brott- mål genom förenklad delgivning om han eller hon av polisman, åklagare, tulltjänsteman eller tjänsteman vid vid ett personligt sammanträff- ande har delgetts information om att sådan delgivning kan komma att användas i tings- rätten och det då handlingarna skickas till den tilltalade inte har förflutit än informa- tionen lämnades. den tilltalade delges åtalet och övriga yrkanden i samband med det genom förenklad delgivning om han eller hon av polisman, åklagare, tulltjänsteman eller tjänsteman vid vid ett personligt sammanträff- ande har delgetts information om att sådan delgivning kan komma att användas av åklag- aren eller i tingsrätten. Vad som sägs i andra stycket ska också gälla delgivning av andra handlingar i ett brottmål. Det ankommer på parterna att svara för bevisningen. Rätten får självmant inhämta bevisning endast i tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten och i mål om brott som hör under all- mänt åtal. Därefter får rätten och parterna ställa ytterligare frågor till vitt- net. Den part som åberopat förhöret bör först få tillfälle till detta. Uteblir ett vittne som kallats enligt 7 §, skall rätten förelägga nytt vite, om målet utsätts till senare dag, eller förordna att han skall hämtas till rätten antingen eller till den senare dagen. Då sakkunnig höres muntligen, företages förhöret av rätten. Med rättens tillstånd må dock sakkunnig höras av parterna. Rätten och parterna äge ställa frågor till den sakkunnige. Har den sakkunnige avgivit skriftligt utlåtande, må, om rätten finner det lämpligt, utlåtandet helt eller delvis uppläsas. exemplar av stämningen till rätten. Åtal anses väckt när detta exem- plar kom in till rätten. Nytt åtal får inte väckas mot den tilltalade för gärning för vilken han eller hon redan står under åtal. åtalen samma rättegångsform är tillämplig. När skäl äro därtill, må åtal, som förenats, åter särskiljas. rättegång om det är till fördel för handläggningen och även i övrigt är lämpligt. Vid bedömningen av om åtal ska handläggas gemensamt eller särskilt enligt första och andra stycket ska rätten särskilt beakta om en gemensam handläggning riskerar att göra rättegången mer omfattande än vad som är nöd- vändigt. Åtal som handläggs gemensamt ska särskiljas när det finns anledning till det. Ett åtal som rätten inte är behörig att handlägga får inte för- enas med annat åtal. Åtal får inte heller förenas om det för åtalen gäller olika rättegångsformer. I stämningsansökan skall I åtalet ska åklagaren uppge: 2.målsäganden, om någon sådan finns, 3.den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter, som behövs för dess kännetecknande, samt de bestämmelser, som är tillämpliga, 4. de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis, samt 5. de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte be- hörigheten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, skall i ansökan lämnas upp- 4.de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis, 5.sitt yrkande om påföljd, 6.de yrkanden om särskild rättsverkan av brott som åklag- aren vill framställa samt 7.de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte be- hörigheten framgår på annat sätt. gift om anspråket och de om- ständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, skall åklagaren ange detta i stämnings- ansökan. Uppgift skall dessutom lämnas om tiden för frihets- berövandet. Har åklagaren några önske- mål om hur målet skall hand- läggas, bör dessa anges i stäm- ningsansökan. Ansökan ska vara underteck- nad av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller över- föras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, ska det anges när åtalet väcks. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. Har åklagaren några önske- mål om hur målet ska hand- läggas, bör dessa anges när åtalet väcks. Anser åklagaren att målet kan avgöras enligt 10 b § ska det anges. Åtalet ska vara undertecknat av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elek- tronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elek- troniska signaturer eller över- föras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. Vill åklagaren i samband med åtalet även väcka talan om en- skilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska åklagaren med att åtalet väcks lämna uppgift om an- språket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Om åklagaren inte för talan om enskilt anspråk ska åklagaren Väckt åtal får inte ändras.Åklagaren får dock mot samme tilltalade utvidga åtalet att avse annan gärning, om rätten med hänsyn till utredningen och andra omständigheter finner det lämp- ligt.Åklagaren eller målsäganden får också, sedan åtal väckts, utan stämning mot den tilltalade väcka talan om enskilt anspråk på grund av brottet, om rätten med hän- syn till utredningen och andra omständigheter finner det lämp- ligt. Motsvarande gäller, när anspråket övertagits av annan.Som ändring av åtal anses inte, att åklagaren1. beträffande samma gärning inskränker sin talan, eller åbe- ropar annat lagrum eller ny om- ständighet till stöd för åtalet,2. ändrar sitt yrkande om på- följd, eller3. ändrar eller framställer nytt yrkande om särskild rättsverkan av brott. med att åtalet väcks lämna uppgift om sådant anspråk som anmälts enligt 22 kap. 2 a §. Talan om enskilt anspråk en- ligt första eller andra stycket ska anses väckt när uppgift om det kom in till rätten. Väckt åtal må icke ändras. Åklagaren äge dock mot samme tilltalade utvidga åtalet att avse annan gärning, om rätten med hänsyn till utredningen och andra omständigheter finner det lämp- ligt. Åklagaren eller målsäganden må ock, sedan åtal väckts, utan stämning mot den tilltalade väcka talan om enskilt anspråk på grund av brottet, om rätten med hän- syn till utredningen och andra omständigheter finner det lämp- ligt. Motsvarande gäller, när anspråket övertagits av annan. Såsom ändring av åtal anses icke, att åklagaren beträffande samma gärning inskränker sin talan eller åberopar annat lagrum än i stämningen uppgivits eller ny omständighet till stöd för åtalet. Har förundersökning ägt rum Har förundersökning genom- i målet, ska åklagaren, då åtalet förts i målet, ska åklagaren, då väcks eller åtalet väcks eller så snart som därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som åberopas som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. möjligt därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som åberopas som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. Har strafföreläggande utfär- dats ska åklagaren till tingsrätten även ge in en handling som den tilltalade läm- nat till åklagaren i anledning av åtalet och övriga skriftliga hand- lingar och föremål i målet. Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostads- adress, som saknar betydelse för De skriftliga bevis som åberopas bör ges in med att bevisuppgift lämnas. Om det behövs för att huvud- förhandlingen skall kunna genom- föras på ett ändamålsenligt sätt, 3. meddela dom i mål där det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter, om huvudförhandling varken begärs av någon av parterna eller be- hövs med hänsyn till utred- ningen i målet, och4. meddela dom enligt 10 b §.Innan ett mål avgörs med stöd av första stycket 3, ska får rätten också förelägga den till- talade att skriftligen redovisa sin inställning till åtalet och grunden 3. meddela dom i mål där det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter, om huvudförhandling varken begärs av någon av parterna eller be- hövs med hänsyn till utred- ningen i målet. Innan ett mål avgörs med stöd av första stycket 3, skall 1.den tilltalade informeras om att målet kan komma att avgöras utan huvudförhandling och om sin rätt till en sådan förhandling, och 2.parterna, om de inte kan anses redan ha slutfört sin talan, ges tillfälle till detta. Rätten får, med den begräns- ning som följer av 10 c §, utan att hålla huvudförhandling meddela dom i mål i vilket 1. den tilltalade har erkänt gärningen hos rätten, godtagit på- följden och de övriga yrkanden som framställts i samband med åtalet samt samtyckt till att målet avgörs på detta sätt, och 2. huvudförhandling varken be- gärts av åklagaren eller av den tilltalade eller behövs av särskilda skäl. Innan ett mål avgörs enligt första stycket ska den tilltalade ha fått information om rätten till rådgivning av advokat enligt 21 kap. 3 c §. Ett mål får inte avgöras enligt 10 b § om åklagaren yrkat att på- följden ska bestämmas till 1. fängelse , 2. villkorlig dom i förening med samhällstjänst om det i domslutet ska anges ett fängelsestraff över- stigande , 3. skyddstillsyn i förening med fängelse enligt 28 kap. 3 § brotts- balken, 4. skyddstillsyn i förening med samhällstjänst eller kontraktsvård om det i domslutet ska anges , 5. sluten ungdomsvård, eller 6. rättspsykiatrisk vård. Om en part vill att en åtgärd enligt första stycket ska vidtas, ska han eller hon begära det hos rätten. Rätten ska, allt efter målets beskaffenhet, verka för att målet förbereds så att det kan avgöras på ett ändamålsenligt sätt. Rätten ska genom frågor och påpekanden försöka avhjälpa otydligheter eller ofullständigheter i parternas yrk- anden, inställningar eller bevis- uppgifter. I 24–27 kap. finns bestämmelser om sammanträde för prövning av tvångsmedel. Om det med hänsyn till ett kommande måls förväntade om- fattning eller något annat skäl finns ett särskilt behov av att rättegången förbereds innan åtalet väcks får förberedelsesamman- träde enligt 13 a § hållas efter att den misstänkte och dennes för- svarare underrättats om sin rätt att ange ytterligare utredning en- ligt 23 kap. 18 § . I fråga om kallelse av åklag- aren, den misstänkte och dennes försvarare tillämpas 15 §. Om det är till fördel för handläggningen får även andra som berörs av den kommande rättegången kallas. övrigt gäller 13 a § andra stycket när sammanträden hålls innan åtalet har väckts. Om det behövs förberedande åtgärder för att huvudförhand- lingen ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt ska rätten förbereda målet genom skriftväx- ling om det med hänsyn till målets beskaffenhet är lämpligare än att sammanträde hålls. Förbered- ande åtgärder får även ske genom annan handläggning. Om det är lämpligt får olika former av för- beredelse förenas. I 56 kap. 13–15 §§ finns be- stämmelser om att tingsrätten får hänskjuta en fråga till prövning av . Om särskilda tidsfrister gäller för handläggningen i tingsrätten enligt 14 och 14 a §§ ska tings- rätten fatta beslut om hänskjut- ande senast då huvudförhandling annars ska på- börjas i målet. Om en fråga hän- skjutits till i ett sådant mål gäller vad som är före- skrivet om tidsfrister för hand- läggningen i tingsrätten enligt 14 och 14 a §§ från den dag då hand- läggningen i av- slutats. Rätten ska bestämma tid för huvudförhandling . För behandling av en rättegångsfråga eller en del av saken, som får avgöras särskilt, får huvudförhandling sättas ut, trots att målet i övrigt inte är berett till huvudförhandling. Är den tilltalade ålagd reseförbud, ska huvudförhandling på- börjas och senast inom en månad från den dag då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt på grund av åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller annan omstän- dighet. Har reseförbudet meddelats efter åtalet, ska tiden räknas för delgivning av beslutet. Om den tilltalade är anhållen eller häktad och det finns behov av sammanträde enligt 13 a § ska sådant sammanträde hållas senast från den dag då åtalet väcktes. När sammanträde hållits ska huvudförhandlingen i stället för vad som anges i 14 § andra stycket påbörjas senast från den dag då åtalet väcktes. Har den tilltalade häktats efter åtalet, ska tiden räknas för hans eller hennes häkt- ande. Om den tilltalade är anhållen eller häktad får huvudförhandling Bestämmelser om kallande av vittne och sakkunnig finns i 36 och 40 kap. annan omständighet finner att det är uppenbart att bevis inte kommer att anges av den tilltalade. Om det är lämpligt, får åklagaren i stämningen kalla den tilltalade till huvudförhandling. En åklagare som sätter ut ett mål till huvudförhandling skall följa de föreskrifter om tiden för huvudförhandling som med- delats av rätten. Åklagaren får ombesörja sådana kallelser och förelägganden som avses i 15 §. Stämningen och till denna fogade handlingar skall delges den tilltalade. Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bo- stadsadress, som saknar betydelse för åtalet, skall inte framgå av de handlingar som delges. Sedan stämningen delgetts skall bevis om detta ges in till rätten. När sådana kallelser och förelägganden som avses i tredje stycket delgetts, skall de med bevis om delgiv- ning ges in till rätten. Frågor om utdömande av vite som förelagts i en kallelse med stöd av tredje stycket prövas av rätten utan särskild ansökan. En åklagare som sätter ut ett mål till huvudförhandling ska följa de föreskrifter om tiden för huvudförhandling som med- delats av rätten. Åklagaren får ombesörja sådana kallelser och förelägganden som avses i 15 §. När sådana kallelser och före- lägganden som avses i andra stycket delgetts, ska de med bevis om delgivning ges in till rätten. Frågor om utdömande av vite som förelagts i en kallelse med stöd av andra stycket prövas av rätten utan särskild ansökan. läggande av bevisningen får ske genom hänvisningar till handlingar i målet, om rätten finner det lämpligt. sonligen vid rättegångstillfälle för huvudförhandling, äge rätten i stället för att förelägga nytt vite förordna, att han skall hämtas till rätten antingen eller till senare dag. sonligen vid rättegångstillfälle för huvudförhandling, ska rätten, ta ställning till om ett förelagt vite ska dömas ut samt fatta beslut om målets fortsatta handläggning enligt andra stycket. Om det inte finns särskilda skäl mot det ska rätten, i stället för att förelägga nytt vite, för- ordna att målsäganden ska hämtas till rätten antingen eller till senare dag. ligt medgiven frihet från fängelse- straff skall förklaras förverkad i fråga om en strafftid som över- I de fall som avses i första stycket 2 får målet avgöras även om den tilltalade inte har delgetts kallelse till förhandlingen. Rättegångsfrågor får avgöras trots att den tilltalade har uteblivit. 3. det enskilda anspråk, som målsäganden vill framställa samt en utförlig redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund för anspråket, 4. de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis samt 5. sådana omständigheter som gör rätten behörig, om inte behörigheten framgår av vad som anförs i övrigt. önskemål om hur målet skall handläggas, bör han ange dessa i ansökningen. Ansökningen skall vara egen- händigt undertecknad av måls- äganden eller hans ombud. Är brottet sådant att måls- äganden får väcka åtal endast om åklagaren beslutat att inte åtala, skall tillsammans med an- sökningen ges in intyg om att ett sådant beslut meddelats. De skriftliga bevis som åberopas bör också ges in tillsammans med ansökningen. 4.de yrkanden om särskild rättsverkan av brott som måls- äganden vill framställa, 5.de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis samt 6.de omständigheter som gör rätten behörig, om inte behörig- heten framgår på annat sätt. önskemål om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i ansökningen. Ansökningen ska vara egen- händigt undertecknad av måls- äganden eller hans eller hennes ombud. Är brottet sådant att måls- äganden får väcka åtal endast om åklagaren beslutat att inte åtala, ska tillsammans med an- sökningen ges in intyg om att ett sådant beslut meddelats. De skriftliga bevis som åberopas bör också ges in tillsammans med ansökningen. Vid förberedelsen bör den tilltalade avge svaromål och ange, om han erkänner eller förnekar gärningen, samt yttra sig över de om- ständigheter på vilka åtalet grundats. Han bör också ange de omstän- digheter som han vill anföra. Parterna bör därefter var för sig ange de ytterligare omstän- digheter som de vill anföra samt yttra sig över vad motparten anfört. De skall också, i den mån det inte skett tidigare, uppge de bevis som de vill åberopa och vad de vill styrka med varje bevis. Skriftliga bevis, som inte redan företetts, skall genast framläggas. Rätten får bestämma att olika frågor eller delar av målet skall behandlas var för sig vid för- beredelsen. Rätten ska, allt efter målets beskaffenhet, verka för att målet förbereds så att det kan avgöras på ett ändamålsenligt sätt. Rätten ska genom frågor och påpekanden försöka avhjälpa otydligheter eller ofullständigheter i parternas yrkan- den, inställningar eller bevisupp- gifter. Rätten får bestämma att olika frågor eller delar av målet ska be- handlas var för sig vid förbered- elsen. I 56 kap. 13–15 §§ finns be- stämmelser om att tingsrätten får hänskjuta en fråga till prövning av . Om särskilda tidsfrister gäller för handläggningen i tingsrätten enligt 22 § ska tingsrätten fatta beslut om hänskjutande senast då huvudförhand- ling annars ska påbörjas i målet. Om en fråga hänskjutits till i ett sådant mål gäller vad som är föreskrivet om tids- frister för handläggningen i tings- rätten i 22 § från den dag då handläggningen i Högsta dom- stolen avslutats. Strafföreläggande enligt detta kapitel innebär att den miss- tänkte till godkännande omedel- bart eller föreläggs ett bötesstraff efter vad åklag- aren anser att brottet bör för- anleda. Av 5 a § framgår att ett strafföreläggande också får om- fatta ett enskilt anspråk som av- ser betalningsskyldighet. Strafföreläggande enligt detta kapitel innebär att den miss- tänkte till godkännande omedel- bart eller föreläggs ett bötesstraff efter vad åklag- aren anser att brottet bör för- anleda. Under förutsättningar som anges i 4 § andra stycket får strafföreläggande avse villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter. Av 5 a § framgår att ett strafföreläggande också får omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldighet. Föreläggande av ordningsbot enligt detta kapitel innebär att den misstänkte till godkännande eller före- läggs ett bötesstraff efter vad som bestämts enligt 14 §. Är brott förenat med egendoms förverkande, annan sådan särskild rättsverkan eller särskild rättsverkan i form av avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond, ska också denna föreläggas den misstänkte till godkännande. Detsamma gäller kostnad för blodprovstagning, blodundersökning, urinprovstagning och urin- undersökning som avser den misstänkte och som har gjorts för utredning om brottet.