sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Ytterligare en väg att öka möjligheterna till parallella studier är att använda den möjlighet som är inskriven i skollagen och som anger att om en elev i komvux på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhanda- hållas på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Sådan utbildning ska kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket. I praktiken finns det dock problem som gör att denna möjlighet inte i någon större utsträckning kan täcka elevernas behov. Framför allt rör det sig om bristen på behöriga ämneslärare som kan undervisa på de språk som eleverna har behov av. I betänkande lyfts rätten till studie- handledning på modersmål i och gymnasieskolan fram. Studiehandledning syftar till att stödja undervisningen i andra ämnen. Det är varken undervisning i modersmålsämnet eller i andra ämnen, utan just handledning på det språk som eleven talar. redogör i betänkandet för sin bedömning av att en ökad användning av studiehandledning på modersmålet skulle öka möjligheterna till måluppfyllelse för elever med annat modersmål än svenska, vilka utgör majoriteten av eleverna inom komvux på grundläggande nivå. I betänkande lämnas förslag om att studiehandledning ska få ges på modersmålet. Förslaget förtydligar att studiehandledning på ett språk som eleven behärskar är en viktig insats. Detta innebär dock inte en rätt för eleverna att få studiehandledning på modersmålet. Enligt direktivet ska utredaren överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom komvux och särvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux) omfattar grundläggande och gymnasial nivå. Utbildning på grundläggande nivå motsvarar den som ges i grundsärskolan inklusive träningsskolan. På gymnasial nivå motsvarar utbildningen den som ges på gymnasiesärskolans Sfi blir en del av komvux nationella eller specialutformade program. Utbildningen består av nationella kurser och orienteringskurser. För elever med annat modersmål än svenska finns inom särvux kursen svenska som andra- språk på grundläggande nivå (SvA grund). Kursen motsvarar till nivå den som ges i grundsärskolan. På gymnasial nivå ges kurserna Svenska som andraspråk 1 och 2 vilkas kursplaner är gemensamma med gymnasiesärskolan. Vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada har rätt att delta i särvux det år hen fyller . Eleven ska sakna sådana kunskaper som utbild- ningen syftar till att ge, och ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbild- ningen på grundläggande nivå och önskar det, också får delta. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt till utbildning samt motivera dem att delta. Varje kommun ska också erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Kommunerna ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Enligt statistik över elever i särvux /2013 minskar antalet elever i skolformen i rad. Samma förhållande gäller det antal kommuner som erbjuder särvux. Antalet elever är nu 4 570 vilket är en minskning sedan föregående år. Det finns elever som läser flera nivåer sam- . Drygt 2 200 elever läser kurser på grundsärskolenivå och knappt 1 200 elever läser på träningsskolenivå. På gymnasiesär- skolenivå läser drygt 1 500 elever. Särvux finns i 203 kommuner vilket är åtta kommuner färre jämfört med föregående år. Det genomsnittliga antalet elever per undervisningsgrupp är 3,1 och det genomsnittliga antalet elevtimmar på grundläggande nivå är 2,9. Av de knappt 5 000 eleverna inom särvux 2011/2012 studerade 76 personer sfi enligt statistik. Totalt av eleverna i särvux /2013 var födda utomlands. Sannolikt finns det ett antal elever som skulle kunna tillhöra personkretsen för särvux som påbörjar studier inom sfi men som avbryter studierna utan att nå måluppfyllelse. Det är svårt att identi- fiera dessa individer då det sällan framkommer att de har någon Sfi blir en del av komvux form av utvecklingsstörning. I betänkande14 framgår att det kan vara problematiskt att bedöma orsakerna till att elever inom sfi har svårigheter i sin utbild- ning. Många kommer från svåra förhållanden och har med sig trauma- tiska upplevelser som påverkar möjligheten att lära. Andra har en utvecklingsstörning, men vet inte om det. Att det inte tidigare gjorts någon utredning kan bero på att utvecklingsstörningen inte innebar något problem i hemlandet eller att man inte har velat kännas vid den. Det anges i förordningen om vuxenutbildning att det får göras nödvändiga avvikelser från kursplanen i sfi för elever med utveck- lingsstörning. Vid utredningens kontakter med kommuner och utbildningsanordnare har det vid några enstaka tillfällen framkommit exempel på vad sådana avvikelser består av. anpassas de delar som berör läsförståelse och skriftlig färdighet, anpassningar som försvårar för eleverna att nå kunskapskraven för kursen eftersom lärarens bedömning ska utgå från kunskapskravens samt- liga aspekter. Att det är ovanligt med den här typen av avvikelser från kursplanen för elever med utvecklingsstörning har sin bakgrund i att de sällan identifieras som personer med utvecklingsstörning. I den tidigare skollagen (1985:1100) angavs att bestämmelserna om komvux inte gällde vuxna som behövde undervisning motsvarande den obligatoriska eller frivilliga särskolans. Detta kunde tolkas som att personer med utvecklingsstörning som deltog i vissa kurser i särvux inte skulle kunna tas emot i andra kurser i komvux. I propositionen om ny skollag15 pekade regeringen på att en person med utvecklingsstörning kan ha en ojämn begåvningsprofil och i vissa fall kan ha förutsättningar att delta i vissa kurser i komvux. Regeringen menade att lagen inte får omöjliggöra att en enskilds studier i särvux ska kunna kombineras med studier i annan vuxenutbildning. Regeringen gjorde därför bedömningen att bestäm- melsen skollag inte skulle få någon motsvarighet i den nya skollagen. Detta motiveras bl.a. med att behörighetsreglerna för 14SOU 2011:08, Den framtida gymnasiesärskolan - en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 2009/10:165. Sfi blir en del av komvux komvux innebär att det ska göras en individuell bedömning av om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och att det är den bedömningen som avgör om en sökande med utvecklingsstörning ska tas emot till komvux eller inte. 7.3.3Ingen förändring av kursplanen för SvA grund Bedömning: Det inte är motiverat att föreslå sådana förändringar i kursplanen för svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom särskild utbildning för vuxna som utredningen föreslår för motsvarande kurs inom vuxenutbildning. Särvuxelever kan få större tillgång till såväl kurser inom komvux som kurser inom sfi om särvux samordnas med komvux på samma sätt som utredningen föreslår för sfi. Som statistiken visar är det en låg andel utlandsfödda i särvux. Detta är sannolikt en bidragande orsak till det mycket låga del- tagande av särvux-elever i sfi. Av de 108 000 elever som 2012 studerade i sfi var endast 76 också elever i särvux . samlar inte in uppgifter om antal kursdeltagare i de olika kurserna i särvux. Av den anledningen är det svårt att, på nationell nivå, få kunskap om hur många av eleverna i särvux som deltar i kursen svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Utredningen konstaterar också att det genomsnittliga antalet elevtimmar i särvux är lågt, på grundläggande nivå var det . Kursplanerna inom sfi och svenska som andraspråk på grund- läggande nivå inom särvux uppvisar inte samma likheter som kursplanerna för sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux gör. Särvuxkursen har inte samma betoning på kommunikation som framför allt kursplanen i sfi men även kurs- planen för svenska som andraspråk i komvux har. Särvux kursplan i svenska som andraspråk är mycket lik särvux kursplan i svenska. Däremot skiljer sig komvux kursplan i svenska som andraspråk i stor utsträckning från kursplanen i svenska inom komvux. Kurs- planen i särvux är inte heller kopplad till Gemensam europeisk referensram för språk: lärande, undervisning och bedömning () på samma sätt som de andra två kursplanerna är. Sfi blir en del av komvux Utredningens bedömning är att det med ovan beskrivna förut- sättningar inte är motiverat att föreslå sådana förändringar i kurs- planen för svenska som andraspråk inom särvux på grundläggande nivå som föreslås för motsvarande kurs inom komvux. Bedöm- ningen bygger på att motiv saknas utifrån kursplanernas upp- byggnad, det låga antalet elever och deras låga studiedeltagande . Kursplanen i svenska som andraspråk i särvux är särskilt anpassad för målgruppen på ett annat sätt än kursplanen för sfi är och bedöms som ändamålsenlig. Jag vill dock påpeka att det kan finnas skäl att djupare utreda och kartlägga på vilket sätt personer som tillhör personkretsen för särvux får sina behov av vuxen- utbildning tillgodosedda. En sådan utredning kan gå betydligt djupare och analysera fler frågeställningar än vad som varit möjligt inom de ramar som givets denna utredning. I läroplanen för vuxenutbildningen som reglerar komvux, särvux och sfi anges att en elev i vuxenutbildningen kan ha behov av att kombinera studier i flera av de skolformer som ingår i vuxen- utbildningen. Det förutsätter att det finns en nära samverkan mellan de olika skolformerna. Regleringen skollag att bestämmelserna om komvux inte gäller de vuxna som har behov av utbildning motsvarande den som ges i obligatoriska särskolan eller gymnasiesärskolan fördes inte in i den nya skollagen. Enligt för- arbetena till den nya skollagen tillstyrkte flera remissinstanser detta och menade att personer som studerar inom särvux även kan delta i komvux och att en överbryggning och samverkan mellan olika skolformer uteslutande är positiv. Vikten av att tillhöra en gemensam organisation belyses i betänkande. Grundat på svaren i en enkät riktad till kommunerna anger att det är vanligt att komvux på grundläggande nivå och särvux är placerade i samma organisation. I vissa fall är det samma rektor för båda utbildningsformerna. I en del kommuner sker samverkan genom att lokaler och lärartjänster eller arbetslag är gemensamma. Flera kommuner beskriver att samverkan med särvux underlättas av att båda utbildningarna finns under samma tak eller har samma anordnare. Som regeringen påpekat kan en person med utvecklingsstörning ha en ojämn begåvningsprofil och i vissa fall ha förutsättningar att tillgodogöra sig viss utbildning i komvux. Gymnasiesärskole- utredningen skriver i sitt betänkande16 16 SOU 2011:08, Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Sfi blir en del av komvux det är viktigt att ta tillvara möjligheterna till samverkan mellan komvux och särvux och inte förstora de delvis upplevda problem det kan innebära att komvux och särvux är olika skolformer. Genom sam- verkan kan flexibiliteten för eleverna på särvux öka. Det går att utforma utbildningen för en elev som innehåller kurser från båda skol- formerna. För personer med lindrig utvecklingsstörning som befinner sig i gränslandet mellan skolformerna kan sådana lösningar innebära att kunskapsutvecklingen utmanas och att deras självkänsla och vilja till fortsatt lärande stärks. Liknande förutsättningar finns för särvux och sfi. Särvux kan dess- utom ytterligare stödja komvux och sfi utifrån den specialpeda- gogiska kompetens som finns inom särvux. Denna kan användas för att möta behoven hos elever med utvecklingsstörning eller andra inlärningssvårigheter. Utredningen anser att det saknas skäl att dela upp vuxenutbild- ningen i olika skolformer eftersom elevernas utbildningsbehov ofta inkluderar kurser från olika ämnesområden och olika nivåer. Utredningen menar att vuxenutbildningen behöver en förändrad struktur som på ett självklart sätt kan stödja eleverna i att hitta den mix av kurser de kan behöva. Då utgångspunkten för vuxen- utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar krävs att fokus flyttas från en fast organisation när det gäller skol- form, nivå, tid och rum till formerna för hur man på bästa sätt kan stödja de enskilda individerna i deras lärande helt oberoende av skolform. Ett sådant förhållningssätt underlättas av en gemensam organisation som präglas av anpassningsförmåga och flexibilitet. Med detta som utgångspunkt gör jag bedömningen att elever inom särvux kan få större tillgång till såväl kurser inom komvux som kurser inom sfi om särvux samordnas med komvux på samma sätt som jag föreslår när det gäller sfi. 8 Flexibilitet och individanpassning En viktig utgångspunkt är att varje elev ska kunna ta del av utbild- ning i svenska för invandrare (sfi) utifrån hens specifika behov och förutsättningar, vilket ställer stora krav på utbildningens flexibilitet och individanpassning. I detta avsnitt definieras begreppen och vad som krävs för att en utbildning ska vara flexibel och individanpassad. Det är tydligt i skollagen (2010:800) och andra styrdoku- ment att det är individens behov och förutsättningar som ska vara utgångspunkten för planering och genomförande av sfi. Utredningen menar dock att lagstiftarens intentioner genomförs i alltför liten utsträckning och ser ett behov av att förtydliga hur utbildningen ska vara organiserad för att uppfylla kravet på flexibilitet. Enligt direktiven ska utredningen föreslå åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkes- utbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning. Begreppen flexibilitet och individanpassning används ofta i sam- band med sfi. De är sällan entydigt definierade. används de synonymt, ibland står de för olika saker och vid andra tillfällen är de delvis överlappande. I grunden handlar det dock om att eleven ska ha möjlighet att i stor utsträckning kunna ta del av utbildningen utifrån egna behov och förutsättningar. Utredningen har valt att använda begreppet flexibilitet för elevens möjligheter att välja och variera studietakt, tid och plats för studierna. Det handlar för eleven om att kunna jämka och förändra studierna efter hur livssituationen i övrigt utvecklas, att kunna kombinera sfi med till exempel arbete eller andra studier. Begreppet individanpassning har reserverats för möjligheterna att anpassa utbildningen efter elevens förkunskaper och studievana. Det kan handla om att välja rätt studieväg, läromedel och alfa- betisering, men också om det pedagogiska stöd som behövs för att genomföra studierna med rimlig progressionstakt. Hur individanpassning och flexibilitet utformas fastställs i en individuell studieplan. Möjligheterna till flexibilitet och till individanpassning blir allt viktigare. Antalet sfi-elever ökar år . Deras situation och förutsättningar i varierar kraftigt. En del har arbete. Det har inte varit möjligt att få fram en exakt siffra på hur många som arbetar parallellt med sfi. Men enligt Statisitiska centralbyrån (SCB) hade av eleverna i sfi också arbete hela eller delar av . Detta kan dock inte tolkas som att alla dessa studerade sfi och hade arbete . En del kan till exempel ha gjort avbrott i sin sfi när man fått arbete. (se avsnitt 4.3.7). Men den grupp som arbetar jämsides med sfi har svårare att ta del av sfi på normal schemalagd tid. Den här gruppen har ett stort behov av flexibilitet, att kunna studera på tider som inte inkräktar på arbetet. De som kommer hit som flyktingar, som andra skyddsbehövande eller som anhöriga till bosatta i landet har också olika behov. En del finner ett arbete snabbt. För dem är flexibilitet viktig för att kunna fortsätta en påbörjad utbildning vid sidan av det nya arbetet. Alltför många avbrott handlar om personer som påbörjat sfi men inte ser några möjligheter att fortsätta studierna efter att de fått ett arbete. Andra hamnar i långa perioder av arbetslöshet och behöver sam- tidigt med sfi kunna delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller i annan vuxenutbildning. De som fått uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande och deras anhöringa har en etableringsplan som ska kombineras med sfi till aktiviteter på heltid. Sfi-elevernas utbildningsbakgrund varierar kraftigt. Sfi ska kunna erbjuda en bra utbildning såväl för analfabeter som för akademiker. Det är ett stort spann som ska täckas in. Det kräver en hög grad av individanpassning av utbildningen. Det säger sig självt att elevernas olika förkunskaper påverkar vilken nivå de går in på och hur snabbt de kan gå igenom utbildningen. Men detta handlar inte bara om val av studieväg. Även elever på samma studieväg har olika förutsättningar med stora skillnader i bl.a. studievana och studieteknik. Studieförmågan kan även påverkas av om man behärskar något annat främmande språk tidigare eller endast sitt modersmål. Allt detta påverkar möjligheterna att utvecklas i studierna och dessa bör därför anpassas till varje individ så att den enskilde kan genom- föra utbildningen med bästa möjliga progressionstakt. 8.2Dagens reglering av flexibilitet och individanpassning I skollagen anges att utgångspunkten för sfi ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Utifrån denna utgångspunkt ställs specifika krav på huvudmannen, särskilt vad gäller elevens möjlig- het att kombinera sfi med andra aktiviteter. Det anges bl.a. att huvudmannen i samarbete med Arbetsförmedlingen ska verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att sfi kan kombineras med andra aktiviteter, som arbetslivs- orientering, validering, praktik eller annan utbildning. Det anges vidare att huvudmannen ska verka för att sfi kan bedrivas under tid då eleven får sjukersättning och för att utbildningen ska kunna kom- bineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Utbildningen ska också kunna kombineras med förvärvsarbete. Dess- utom ska huvudmannen enligt skollagen samråda med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisation som arbets- givaren är bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning. Enligt förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning ska sfi utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom andra skolformer inom skolväsendet. I förordningen (SKOLFS 2009:2) om kursplan för utbildning i svenska för invandrare anges att utbildningen, med utgångspunkt från individens behov, ska kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Därefter konstateras att utbildningen därför måste utformas så flexibelt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer att det är möjligt för eleven att delta i undervisningen. Enligt förordning om läroplan för vuxenutbildningen (SKOLFS 2012:101) ska vuxenutbildningen sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer med utgångs- punkt i individens behov och förutsättningar. Den enskilda eleven bör kunna kombinera dels studier i flera skolformer inom vuxen- utbildningen, dels studier med arbete. Vidare anges att vuxen- utbildning bör kunna kombineras med utbildning vid yrkeshög- skolan, folkhögskolor samt universitet och högskolor. I förarbetena till skollagen1 angav regeringen att utgångspunkten för sfi ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Den enskildes behov angavs bl.a. avse utbildningens förläggning och rum, val av metoder och hjälpmedel samt innehåll. När det gäller vuxenutbild- ningen angav regeringen att förslaget till ny skollag i många avseenden anslöt sig till de förslag som arbetades fram inom dåvarande Utbildnings- och och som presenterades i departementspromemorian Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33). I denna promemoria framfördes bl.a. att det finns starka skäl som talar för att en vuxen som antagits till en utbildning måste ges goda möjlig- heter att delta i utbildningen genom att verksamheten organiseras och genomförs utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Utifrån att utgångspunkten för sfi ska vara den enskildes behov och förutsätt- ningar ansågs följa att utbildningen skulle kunna kombineras med en rad aktiviteter som erbjöds av olika aktörer, t.ex. Arbetsförmedlingen, samt hälso- och sjukvården. I departementspromemorian pekades också på att många vuxna efterfrågar mer traditionellt utformad klassrumsundervisning, medan andra behöver helt andra former av stöd för sitt lärande. Det ansågs därför att kommunernas vuxenutbildning skulle kunna möta individen på ett sådant sätt att ett planerat lärande kan förverkligas oavsett den vuxnes livssituation. Det pekades också på behovet av att olika insatser kan ske parallellt och inte i form av en insats åt gången. Att den enskilde först ska lära sig svenska, sedan valideras och först därefter delta i praktik eller kompletterande utbildning ansågs fördröja integrationen i det svenska samhället och öka risken för långtidsarbetslöshet och bidragsberoende. I förarbetena till den nya skollagen hänvisar regeringen även till propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen (prop. 2000/01:72). I proposition togs bl.a. behovet av individualisering upp och i samband därmed angavs att vuxen- utbildningen i så stor utsträckning som möjligt bör vara efterfråge- styrd. Det flexibla lärandet ansågs innebära att det ska vara möjligt att välja tid och plats för sitt lärande. Individualisering ansågs inte bara handla om tid och plats utan även, och kanske främst, om att välja och organisera studiematerial och anpassa studietakten så att alla deltagare får största möjliga utbyte av sitt kunskapssökande. 2009/10:165. Vidare konstaterades att de anpassningar som individen behöver för sitt lärande ska erbjudas i så stor utsträckning som möjligt. I Statens skolverks stödmaterial till den individuella studieplanen inom vuxenutbildningen anges att flexibilitet alltid ska eftersträvas. Som exempel nämns plats för utbildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära, validering följt av prövning, enbart prövning, information om intyg och betyg, olika kombina- tionsmöjligheter av studier och arbete och möjligheten att bedriva studier hos olika anordnare inom olika skolformer.2 Utifrån regleringen i skollagen, styrdokument och förarbeten är det enligt utredningens mening tydligt att individens behov och förutsättningar ska vara avgörande vid utformningen av sfi. Det är även tydligt att behoven och förutsättningarna omfattar såväl vad utredningen har definierat som flexibilitet som individanpassning. Det framgår även att lagstiftarens intentioner inte alltid och överallt har omsatts i den praktiska verkligheten. På en del håll styr traditionella uppfattningar om sfi som en skola och där det bedrivs undervisning i stelbenta strukturer. På andra håll anses elev- underlag, ekonomiska resurser och lärartillgång begränsa möjlig- heterna att utveckla utbildningen i enlighet med vad lagstiftningen kräver. Knappt hälften av de kommuner som besvarat utredningens enkät (se bilaga 6) erbjuder till exempel kvällsundervisning. Några fler uppger att de erbjuder studier på deltid (mindre än ), men erbjuder ingen deltidsundervisning överhuvudtaget. Ett fåtal erbjuder undervisning . Möjligheterna till sjävstudier/distansstudier är också begänsade i flertalet kommuner. uppger att man har någon form av verksamhet med drop-in där det erbjuds stöd av pedagoger och IT. Majoriteten av kommunerna erbjuder inget särskilt stöd t.ex. till personer med funktionsnedsättning, dyxlexi eller trauma. Språkstöd på modersmål är ovanligt. 2 , Individuell studieplanen inom vuxenutbildningen – stöd för tillämpning inom vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna samt utbildning i svenska för invandrare, 2012. har presenterat den första nationella attitydundersökningen avseende vuxenutbildningen3.