sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — The aim of this investment is, within the framework of the agreement, to stimulate long-term sustainable development as regards labour market measures for young people receiving financial assistance. Strengthen existing structures for collaboration Focus on young people within coordination associations (FineCo) Collaboration on and coordination of measures for the Inquirys target group can be developed. Central actors such as the , the and municipalities can improve efforts to ensure that young people who have the greatest needs receive better support. There are, how- ever, no cooperation structures for the Inquirys target group that are established throughout the country. The Inquiry considers that activities conducted by coordination associations1 are an established structure that can be developed and expanded to create better con- ditions for effective collaboration for young people not in employ- ment, education or training. In addition, the Inquiry notes that young people from the age of 16 who are not in employment, education or training and who are in need of coordinated measures belong to the coordination associations target group. The Inquiry therefore proposes that young people not in employment, education or training are to be given special focus within coordination associations, and special resources will be allocated for this purpose. The central governments share of the funding will increase by million annually between 2015 and 2017. Clarification of opportunities to coordinate measures targeting young people under the age of 20 who are outside of upper secondary education Today, municipal participation in coordination associations usually takes place within the framework of activities carried out by the social services. people not in employment, education or training share a great need for education-oriented measures. The Inquiry therefore considers that the education sectors role in the financial coordination of rehabilitation measures should be clarified. This clarification should be linked to the Inquirys proposal on municipal responsibility to act, presented in its interim report.2 The Inquiry 1Associations under the Act on Financial Coordination of Rehabilitation Measures (2003:1210) (FineCo). 2SOU 2013:13 people outside of upper secondary school – a clearer responsibility for central government and municipalities. proposes that the Education Act be clarified so that, within the framework of its responsibility to act regarding young people under the age of 20 who are outside of upper secondary education, a munici- pality may reach agreements with the county council, the and the on collaboration aimed at achieving a more effective use of available resources. must prioritise collaboration concerning young people In many cases, young people who are very detached from the labour market are in need of support from more than one public authority. is a central actor regarding this support to young people. is to work actively with this group from their very first day of unemployment and early measures are to be directed towards young people who have a sub- stantial need for support. The Inquiry considers it of great im- portance that the develops collaboration with other actors as regards young people who are very detached from the labour market and in need of coordinated measures. The Inquiry therefore proposes that the highlight this group in work within coordina- tion associations, in accordance with the Act on Financial Co- ordination of Rehabilitation Measures (2003:1210). In addition, the Inquiry proposes that the Service be instructed to develop support for young people who, for special reasons, are very detached from the labour market and in need of coordinated measures through deepened collaboration with municipalities and other relevant authori- ties. Collaboration should be developed within the framework of coordination association activities or, where this is not possible, directly with relevant municipal and other authorities. Appoint a national coordinator to promote cooperation concerning young people The Inquiry has noted that a variety of different measures are being conducted which are aimed at the target group, and that many different types of requirements are placed on local and national authorities regarding cooperation on different segments of the target group. However, there is no authority or organisation that has a holistic perspective and that drives the issues forward at national and local level. is there a national superstructure that drives development of youth issues in coordination association activities. The Inquiry therefore considers that there is a need for an actor that promotes a development in which more young people with complex needs receive coordinated support. In light of this, the Inquiry proposes appointing a national coordinator between 2015 and 2017 to stimulate and support coordination association measures aimed at young people. to education for young people not in the target group for upper secondary education for pupils with learning disabilities Introduce a right to upper secondary adult education Being erroneously placed in education for pupils with learning dis- abilities can have major consequences on a young persons opportu- nities for labour market . Several legislative amendments have been introduced in recent years aimed at ensuring that children and young people are not erroneously placed in schools for pupils with learning disabilities. Despite these amendments, children and young people are sometimes erroneously placed in education for pupils with learning disabilities, and these erroneous placements are not detected and corrected. There are therefore children who complete their studies in upper secondary education for pupils with learning disabilities even though they do not belong to the target group for that school type. At present, this group does not have the right to education at upper secondary level. The Inquiry therefore proposes that a right to upper secondary adult education be introduced for students for whom, after comple- ting studies at upper secondary education for pupils with learning disabilities, it is established do not belong to that school types target group. The home municipality is to be obliged to promptly examine whether, at the time a request for an examination is made, a previous student belongs to the target group for upper secondary education for pupils with learning disabilities. It will be possible to appeal decisions taken by the home municipality in this issue to for Education. Obligation to report and re-examine is to apply to all pupils in education for pupils with learning disabilities On 1 2013, a stronger obligation was introduced to report and re-examine placements in education for pupils with learning disabilities when grounds exist for believing that a pupil no longer belongs to the target group for compulsory education for pupils with learning disabilities or upper secondary education for pupils with learning disabilities. The new provisions are to be applied to educational programmes begun after 30 2013.3 It is the Inquirys assessment that the new regulations on the obligation to report and re-examine are only to apply to pupils who begin their educational programme after that date. Strong grounds of legal security support also including pupils who began their educational programmes before 1 2013 within the scope of the new regulations. The Inquiry therefore proposes that the transitional provisions be amended so that the regulations on the obligation to report and re-examine suspected erroneous placements in education for pupils with learning disabilities are to apply to all pupils in compulsory or upper secondary education for pupils with learning disabilities from 1 2013. This means that all pupils attending compulsory or upper secondary education for pupils with learning disabilities are covered by the obligation to report and re-examine. Financial consequences of the proposals The Inquirys proposals will primarily entail a temporary increase of costs for the central government and some permanent increase of costs for the municipal sector. The proposals may entail increased costs for the central government amounting to some million annually between 2015 and 2017. This is primarily due to increased costs for an enhanced focus on young people in coordination as- sociation activities. For the municipal sector the proposals entail increased costs of some million annually due to the proposed obligation concerning the right to education for young people who, after completing studies, do not belong to the target group for upper secondary education for pupils with learning disabilities. 3 Point 1, transitional provisions to SFS (2012:109). Inquiry proposes that the increased costs be financed by appropria- tions. Entry into force and transitional provisions It is proposed that the Inquirys proposed legislative amendments enter into force on 1 January 2015. Transitional provisions are not deemed necessary. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 20 kap. 19 § och 28 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2012:109) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse, och dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 2 kap 30 b § och 18 kap. 7 a §. 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning Aktivitetsansvar för icke skolpliktiga ungdomar En hemkommun får inom ramen för sitt ansvar enligt 30 a § träffa överenskommelse med lands- tinget, och Arbetsförmedlingen om att sam- verka i syfte att uppnå en effek- tivare användning av tillgängliga resurser. Kommunen ska bidra till finansieringen av sådan verk- samhet som bedrivs i samverkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell sam- ordning av rehabiliteringsinsatser får kommunen delta i finansiell samordning inom rehabiliterings- området. 18 kap. Allmänna bestämmelser Efter begäran av en före detta elev som avslutat sin utbildning i gymnasiesärskolan ska hemkom- munen skyndsamt pröva frågan om den före detta eleven hör till gymnasiesärskolans målgrupp för prövningen. Hem- kommunen ska besluta att den före detta eleven inte tillhör gymnasie- särskolans målgrupp om en utred- ning visar det. Den före detta eleven har då enligt 20 kap. 19 § andra stycket rätt att delta i vuxen- utbildning på gymnasial nivå. En begäran om prövning ska lämnas in till hemkommunen från det att den före detta eleven avslutat sin utbildning i gym- nasiesärskolan. Rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och som har examen från yrkesprogram i gymnasie- skolan enligt 16 kap. 27 § men inte uppnått grundläggande behörig- het till högskolestudier har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och som vid en prövning enligt 18 kap. 7 a § an- setts inte höra till gymnasiesär- skolans målgrupp har också rätt att delta i utbildning på gymnasial Den som har rätt att delta i Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå en- utbildning på gymnasial nivå en- ligt första stycket har rätt att ligt första eller andra stycket har delta i sådan utbildning i en rätt att delta i sådan utbildning i annan kommun än sin hemkom- en annan kommun än sin hem- mun eller ett landsting om ut- kommun eller ett landsting om bildningen finns där och inte utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. erbjuds av hemkommunen. sådant fall är hemkommunen sådant fall är hemkommunen skyldig att ersätta den mot- skyldig att ersätta den mot- tagande kommunens kostnader. tagande kommunens kostnader. Bestämmelserna i 15 kap. 32 § Bestämmelserna i 15 kap. 32 § ska tillämpas när det gäller ung- ska tillämpas när det gäller ung- domar till och med första kalen- domar till och med första kalen- derhalvåret det år de fyller . derhalvåret det år de fyller . Beslut av en kommun eller ett landsting Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller till- hörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7. behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever eller mottagan- de i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8. tillhörighet till målgruppen 8. tillhörighet till målgruppen 18 kap. 5 eller 7 §, 18 kap. 5, 7 eller 7 a §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invand- rare enligt 22 kap. 15 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får över- klagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får över- klagas endast av barnet, eleven, den före detta eleven eller den sökande Övergångsbestämmelser till SFS 2012:109 Denna lag träder i kraft den och tillämpas på ut- bildning som påbörjas efter . Denna lag träder i kraft den och tillämpas på ut- bildning som påbörjas efter . De nya bestämmel- serna i 7 kap. 5 a och 5 b §§ samt 18 kap. 4, 5, 6 och 7 §§ tillämpas dock även på utbildning som på- börjats . Denna lag träder i kraft . Arbetsförmedlingen ska sär- skilt samverka med Försäkrings- kassan, och i syfte att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser inom rehabili- teringsområdet. Arbetsförmed- lingen ska i samma syfte sam- verka med , kommun och landsting enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser och härvid särskilt upp- märksamma ungdomar som på grund av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden och är i behov av samordnade insatser. förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Härigenom föreskrivs att 14 § förordningen (2007:130) med instruktion för Arbetsförmedlingen ska ha följande lydelse. Arbetsförmedlingen ska sär- skilt samverka med Försäkrings- kassan, och i syfte att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser inom rehabili- teringsområdet. Arbetsförmed- lingen ska i samma syfte sam- verka med , kommun och landsting enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser. Denna förordning träder i kraft . Utredningen ska analysera olika statistiska källor som kan användas för att kartlägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått. Vidare ska utredningen föreslå hur statistiken kan redovisas, med vilken regelbundenhet detta bör göras och vilken myndighet som bör an- svara för redovisningen. I uppdraget ingår även att analysera hur en bred samverkan kan åstadkommas och vilka organisatoriska hinder som finns för att uppnå en effektiv samverkan. Utredningen ska även analysera vilka faktorer som kan bidra till att olika grupper unga varken arbetar eller studerar och särskilt undersöka om det finns strukturella faktorer som bidrar till att en stor andel av dessa unga är långvarigt utanför. Slutligen ska utredningen också kartlägga och analysera såväl det förebyggande arbetet, inklusive samverkanspro- jekt, som specifika insatser som riktas till gruppen. Uppdraget ska i denna del, enligt tilläggsdirektiv, redovisas . I uppdraget ingick också att särskilt göra en översyn av det kom- munala informationsansvaret för unga som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Över- synen i denna del syftade till att förtydliga kommunernas ansvar för att erbjuda dessa unga åtgärder. Denna del av uppdraget redovisades i delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, SOU 2013:13 (se vidare Bilaga 1 – Kommittédirektiv). lämnade utredningen delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun.1 I delbetänkandet behandlas den del som avser uppdraget att göra en översyn av det kommunala informationsansvaret för unga som inte fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasie- utbildning. I delbetänkandet konstateras att arbetet med unga som varken arbetar eller studerar behöver utvecklas. Utred- ningen identifierar fyra problemområden: ansvaret för de unga be- höver förtydligas, kvaliteten i kommunernas arbete varierar för mycket, Arbetsförmedlingens verktyg för målgruppen är begränsade samt att det saknas kunskaper om metoder och resultat av insatser som ges till ungdomar. För dessa problemområden föreslår utred- ningen ett antal förändringar. Utredningens förslag, vilka samman- fattas nedan, syftar sammantaget till att tiden som de unga befinner sig i inaktivitet ska förkortas och att inflödet i gruppen ska mini- meras. Ett förtydligat ansvar för icke skolpliktiga ungdomar – från informationsansvar till aktivitetsansvar Utredningen föreslår ett förtydligat kommunalt ansvar för icke skol- pliktiga ungdomar . Ansvaret ska benämnas aktivitets- ansvaret; ett ansvar för kommunen att vara aktiv i uppsökande och åtgärdande verksamhet. Hemkommunen ska bedriva ett strukture- rat arbete. Krav på skriftlig dokumentation, som en förutsättning för ett strukturerat arbete, införs. Kommunerna ska kontinuerligt söka upp samt hålla sig informerade om icke skolpliktiga ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en gym- nasieutbildning. Hemkommunen ska även se till att den unge erbjuds lämpliga individuella åtgärder; åtgärder som i första hand ska moti- vera den unge till att återuppta sin utbildning. I de fall den unge inte kan motiveras att återuppta sin utbildning ska kommunen se till att den unge kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen. Utredningen föreslår också att skolhuvudmannen ska förstärka sitt förebyggan- de arbete genom vissa insatser inom studie- och yrkesvägledningen. i grundskola, grundsärskola, special- 1 SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. skola och gymnasieskola ska inriktas mot elever som riskerar att avbryta sin utbildning. Förslagen ska leda till att statens ambitionsnivå tydliggörs och att kvaliteten i de kommunala verksamheterna höjs, något som ska leda till att de ungas tid i utanförskap och inaktivitet kortas. Aktivi- tetsansvaret markerar att de unga aktivt ska slussas vidare, inte fastna i passivt utanförskap. Unga människor utan utbildning riskerar att fastna i utanförskap. En period av inaktivitet innebär en betydligt lägre sannolikhet för att individen inleder eller fullföljer sin gymnasieutbildning. De in- aktiva perioderna måste därför kortas. Kommunerna måste bli bättre på att identifiera de unga och snabbt nå fram med erbjudande om stöd. En förutsättning för det är att hemkommunerna får bättre verktyg. Utredningen föreslår därför att hemkommunen ska få bättre tillgång till tidig information om elever som riskerar att av- bryta sin utbildning. Hemkommunen ska få information om när en elev, i en gymnasieskola med annan huvudman än hemkommunen, är frånvarande utan giltigt skäl i betydande utsträckning. Bättre in- formation ska ge kommunerna en ökad beredskap för att arbeta med de unga som har stor risk att senare omfattas av aktivitetsansvaret. Informationsflödet till hemkommunen är centralt eftersom det alltid är hemkommunen som har det övergripande ansvaret för de unga. Fler statliga arbetsmarknadspolitiska verktyg från 16 år Det behövs förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser för de ung- domar som omfattas av kommunens aktivitetsansvar. Utbudet av insatser för de allra yngsta ungdomarna, 16–17-åringarna, behöver breddas. Dessa ungdomar kan , via Arbetsförmedlingen, få till- gång till studiemotiverande kurser på folkhögskola och även delta i jobbgarantin för ungdomar. De får däremot ingen ersättning för att delta i insatserna. Det får de först när de fyller . Det är inte heller möjligt för de allra yngsta att få snabbt och effektivt stöd från Arbetsförmedlingen genom tidig tillgång till arbetsmarknads- politiska program. Ingen ung människa ska få falla mellan stolarna. Den allra yngsta åldersgruppen är särskilt utsatt. Det handlar om unga med en komplex livssituation. Snabba och lätt tillgängliga arbetsmarknadspolitiska insatser måste särskilt finnas för denna målgrupp. Det bör också finnas ett tydligare flöde mellan kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för målgruppen. Arbetsförmedlingen måste få verktyg att kunna arbeta med de unga som saknar såväl utbildning som arbetslivserfarenhet. Utredningen föreslog därför sänkt åldersgräns för tidig tillgång till program- insatser, från dagens gräns vid till . De allra yngsta ska också få ersättning för att delta i Arbetsförmedlingens arbetsmark- nadspolitiska program; åldern för att få utvecklingsersättning ska sänkas från 18 till . Genom ekonomiska incitament premieras aktivitet framför inaktivitet. Förändringarna ska förtydliga ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Utredningens förslag ska säkerställa att de unga får snabbt och tydligt stöd, oavsett om de får stöd från kommunen eller om de vänder sig till Arbetsförmedlingen. Det är avgörande att deras tid i utanförskap blir så kort som möjligt. Nationell och lokal uppföljning ska förbättras Det saknas nationell uppföljning av de unga som omfattas av kom- munernas ansvar. Möjligheterna att bygga nationell kunskap om målgruppen är begränsad. Kommunala register, eller listor, över ungdomarna är inte enhetliga. Nationella uppföljningar kan enbart baseras på kommuners beskrivningar och självvärderingar av verksamheten. Såväl den lokala som den nationella statistiken över målgruppen behöver utvecklas. Utredningen föreslår därför krav på lokala register och nationell statistikinsamling. Kommunerna och staten har i stor utsträckning samma behov av information. Den natio- nella statistiken ska därför baseras på de lokala registren. Statistiken ska redovisas och utgöra grund för nationell uppföljning av hur kommunerna tar sitt ansvar. Den kommer att möjliggöra lokala och regionala jämförelser. Individbaserad statistik kommer att ge bättre förutsättningar för studier om insatsers effekter. Kunskapen om vilka insatser och åtgärder som ger effekt kan därmed fördjupas. Det bör kunna leda till mer ändamålsenliga och effek- tiva insatser för att slussa de unga vidare till utbildning eller arbete. Utredningen har på olika sätt inhämtat kunskap om de frågor som behandlas i detta betänkande. För att ta del av kommuners arbete med den aktuella målgruppen besöktes följande kommuner: ,