sou · H1B329 · 2013-04-29 00:00:00 — Utöver engångskostnaden för att ta fram nämnda informations- material bedömer utredningen att envar av landets 21 länsstyrelser i genomsnitt inte kommer att behöva lägga ner mer än motsvarande för att fullfölja sitt informations- och uppföljnings- uppdrag. Om den genomsnittliga lönekostnaden, inklusive lönepåslag, för berörd personal antas vara innebär det en direkt lönekostnad om per länsstyrelse och år, dvs. De sammanlagda kostnaderna för länsstyrelsernas informations- och uppföljningsuppdrag, inklusive kostnaden för framtagande av nämnda informationsmaterial, bör rymmas inom ramen för befintliga anslag. Utarbetandet av enhetliga medborgarskapsbevis för och länsstyrelserna torde inte vara förenat med någon större kostnad. Enligt uppgift som utredningen inhämtat från bör det kunna ske till en kostnad om . Även denna kostnad bör rymmas inom ramen för befintliga anslag. Ett genomförande av förslagen bedöms inte i övrigt innebära några konsekvenser av det slag som anges i 14 § kommittéförordningen. Bedömning: Förslaget att alla kommuner ska anordna medborgar- skapsceremonier kommer att innebära en viss begränsning i den kommunala självstyrelsen. Begränsningen är dock proportionerlig med hänsyn till ändamålet. Medborgarskapsceremonier kommer att främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Den behandling av personuppgifter som behövs för att möjliggöra medborgarskapsceremonier kommer att ha en mycket begränsad betydelse för den personliga integriteten. Om förslaget att alla kommuner ska anordna medborgarskaps- ceremonier genomförs, innebär det en viss begränsning i den kommunala självstyrelsen. Som närmare utvecklas i avsnitt 5.4.3 är begränsningen dock proportionerlig med hänsyn till ändamålet att erbjuda alla nya medborgare en möjlighet att delta vid en ceremoni som markerar medborgarskapets betydelse. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Medborgarskapsceremonierna kan förutses bidra till att nya med- borgare i ökad grad blir medvetna om de friheter, rättigheter och skyldigheter som följer med medborgarskapet, vilket främjar möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Genomförandet av ceremonierna innebär bl.a. att kommunerna måste inhämta uppgifter om nya medborgare från . Det krävs alltså viss behandling av personuppgifter. Denna behandling kan emellertid inte anses ha några nämnvärda negativa konsekvenser för den personliga integriteten. I övrigt förutses förslagen inte medföra några konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen. De förutses inte heller medföra några konsekvenser av det slag som anges i 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslagen förväntas inte ha några särskilda konsekvenser för barn och ungdomar. Den föreslagna regleringen bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Några informationsinsatser utöver vad som framgår ovan bedöms inte vara nödvändiga. 12.3Medborgarskapet som ett incitament för att främja integrationen Utredningens uppdrag i denna del har varit att undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan användas som ett incitament för att främja integrationen. I avsnitt 7.7 föreslår utredningen att en sökande som har en viss nivå av kunskaper i det svenska språket i de flesta fall ska kunna bli svensk medborgare genom naturalisation även om han eller hon haft hemvist i kortare än vad som annars hade krävts (språkbonus). Vilka sökande som ska kunna använda sig av språkbonusen framgår i avsnitt 7.7.3. Utredningen har i avsnitt 7.7.2 behandlat tre alternativa sätt att använda medborgarskapet som ett incitament för att främja integrationen. I det avsnittet har fördelar och nackdelar med de olika alternativen diskuterats. 12.3.1Konsekvenser för möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet Bedömning: Ett genomförande av språkbonusen kommer att främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Individers kunskaper i det svenska språket har en stor betydelse för integrationen och möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Att personer som lever i är svenska medborgare är även i sig av betydelse för främjandet av integrationen och uppnåendet av integrationspolitikens mål. Språkbonusen förutses leda till att vissa personer som vill bli svenska medborgare förbättrar sina kunskaper i svenska. Möjligheten till språkbonus förväntas leda till att individer – både kvinnor och män – som vill bli svenska medborgare gör ökade ansträngningar att lära sig det svenska språket för att kunna naturaliseras tidigare än vad som annars hade varit möjligt. En möjlighet till språkbonus skickar också en signal att det är av stor vikt att alla medborgare behärskar det svenska språket. (Se vidare avsnitt 7.2.2 och 7.7.) Bedömning: Om förslaget om språkbonus genomförs kommer det att medföra ökade kostnader med sammanlagt för huvudmännen inom skolväsendet, företrädesvis kommunerna, när det gäller anordnande av prövning. Bonusen kommer att leda till en snabbare genomströmning av elever i sfi eller motsvarande utbildning och därmed minskade kostnader, företrädesvis för kommunerna. Kostnadsminskningen kommer i vart fall att motsvara den kostnadsökning som det ökade antalet prövningar leder till. Språkbonusen kommer efter införandet att leda till en kostnadsökning för om . bör ersättas för kostnaden. efter införandet kommer språkbonusen att leda till ytterligare intäkter för staten om . Efter kommer språkbonusen att leda till marginella kostnadsökningar för som ryms inom befintliga anslagsramar. Även de kostnader för överklaganden av beslut till allmän förvaltningsdomstol som tillkommer till följd av språkbonusen ryms inom befintliga anslagsramar. För att kunna uppskatta vilka ekonomiska konsekvenser införandet av en språkbonus kommer att få, är det nödvändigt att först göra vissa uppskattningar när det gäller bl.a. bonusens effekter på målgruppens kunskaper i det svenska språket. En betydande andel av de personer som kommer att vara aktuella för språkbonus kan förväntas delta i utbildning i svenska för invandrare (sfi) eller en motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Språkbonusen förväntas leda till att individer som studerar svenska inom ramen för sådan utbildning gör ytterligare ansträngningar för att snabbt uppnå betyg för godkänt resultat på kurs D. Språkbonusen förutses leda till en ökning av den andel elever som klarar kursen inom den tid då bonusen är aktuell för dem. Beroende på vilken kategori av sökande en individ tillhör, är språkbonusen som huvudregel aktuell efter tre eller fyra års hemvist i landet. I avsnitt 7.7.3 har utredningen studerat resultat för elever inom sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola som var nybörjare 2006. Av de cirka 30 800 eleverna hade nästan en tredjedel slutfört kurs D med godkänt resultat efter två till studier, medan ytterligare några procentenheter av eleverna hade nått godkänt resultat efter tre till studier. Det är inte möjligt att med någon säkerhet beräkna vilka effekter språkbonusen kommer att ha på studieresultaten inom sfi eller motsvarande utbildning, men vissa grova uppskattningar kan göras. Det antal elever som uppnår godkänt resultat inom den tid då språkbonusen är aktuell för dem kan uppskattas öka på grund av möjligheten till bonus. Detta motsvarar en ökning med några procentenheter i förhållande till de andelar som angivits ovan. Antalet nybörjare och deltagare inom sfi eller motsvarande utbildning har ökat successivt . Ungefär 38 600 personer påbörjade sfi eller motsvarande utbildning . Utifrån den gruppen skulle den ovan gjorda uppskattningen leda till att, av nybörjarna , ytterligare mellan 1 000 och 1 500 elever kan förutses uppnå betyg för godkänt resultat på kurs D inom den tid som språkbonusen är aktuell för dem. Eftersom nybörjarna på sfi eller motsvarande utbildning består av en något större andel kvinnor än män, och eftersom kvinnor i högre utsträckning än män klarar kurs D, kan ökningen antas till större del bestå av kvinnor än män. Angående studieresultat för kvinnor och män, se avsnitt 7.7.3. Språkbonusen förväntas motivera också individer som inte studerar svenska inom ramen för sfi eller motsvarande utbildning att lära sig språket snabbare. Vilka närmare effekter bonusen kommer att ha för de individer som inte deltar i sådan utbildning är dock ännu svårare att uppskatta. Effekten kan emellertid antas bli mindre än vad som uppskattats ovan beträffande individer som studerar svenska inom sfi eller motsvarande utbildning. Frågor om utbildning i svenska för invandrare m.m. En möjlighet till språkbonus förväntas inte, eller endast marginellt, påverka tillströmningen av elever till sfi eller motsvarande utbildning. Många av de individer för vilka språkbonusen kommer att vara aktuell förväntas redan delta, eller ha deltagit, i sfi eller motsvarande utbildning oavsett möjligheten till språkbonus. En inte obetydlig andel kan antas tillhöra målgruppen för etableringsreformen och därmed ha rätt till en etableringsplan innefattande bl.a. sådan utbildning. Språk- bonusen förutses inte heller påverka tillströmningen av individer till andra skolformer. Möjligheten till bonus förväntas däremot medföra en viss ökning av antalet personer som genomgår prövning, i första hand avseende sfi kurs D, men även i någon mån när det gäller utbildning i svenska inom andra skolformer. Det ökade antalet prövningar kan leda till ökade kostnader för huvudmännen inom skolväsendet, företrädesvis kommunerna. I de fall prövning kan ske får huvudmannen i regel ta ut en avgift. Avgiften får uppgå till högst . Den faktiska kostnaden för att arrangera en prövning varierar. Kostnaden kan dock uppskattas till 1 500–per prövning (se SOU 2010:96 s. 82). Det var knappt 400 individer som genomgick prövning beträffande kurs D. Om fler elever genomgår prövning avseende kurs D kan kostnadsökningen uppskattas till (per prövning x 100 prövningar). Med beaktande av en viss ökning av antalet prövningar även inom andra utbildningsformer kan den totala kostnadsökningen beräknas till . Språkbonusen förväntas leda till att individer som deltar i sfi eller motsvarande utbildning snabbare uppnår betyg för godkänt resultat på kurs D. Den snabbare genomströmningen i utbildningen kan förväntas leda till minskade kostnader för tillhandahållande av undervisning, företrädesvis hos kommunerna. Denna kostnads- minskning förväntas i vart fall motsvara den kostnadsökning som ett ökat antal prövningar kan förväntas leda till. Frågor om ansökningar om svenskt medborgarskap Ett stort antal osäkerhetsfaktorer finns beträffande vilka följder språkbonusen kommer att få när det gäller vilket antal individer som söker svenskt medborgarskap. Utöver de faktorer som framgått ovan beträffande individers studieresultat m.m. är antalet sökande beroende av exempelvis migrationen till och hur benägna de personer som flyttar till landet är att söka svenskt medborgarskap. Mot bakgrund av de antaganden och uppskattningar som gjorts ovan kan det dock grovt uppskattas att språkbonusen efter införandet kommer att medföra att antalet naturalisationsansökningar ökar med mellan 1 000 och 2 000 ansökningar. Vid bedömningen har hänsyn tagits till utredningens förslag om ändring av 20 § andra stycket MedbL angående EES- medborgare och familjemedlemmar (se vidare avsnitt 9.3.2 och 12.5). Bedömningarna ligger i linje med de uppskattningar som gjort. Det ökade antalet ansökningar kommer att leda till en ökad arbetsbörda för . Kostnaden för att handlägga en ansökan uppskattas till . Kostnadsökningen uppskattas till (x 1 500 ansökningar). bör ersättas för merkostnaden. Det ökade antalet naturalisationsansökningar efter införandet kommer att leda till ökade intäkter för staten i form av ansökningsavgifter. Ansökningsavgiften för naturalisation är som huvudregel och tas ut av alla sökande förutom statslösa som fått flyktingförklaring eller resedokument av svensk myndighet. Statens intäkter på grund av de tillkommande ansök- ningarna med anledning av språkbonusen uppskattas till (x 1 500 ansökningar). Bonusen förväntas inte leda till ett högre antal naturalisations- ärenden efter det första årets utgång. Därefter blir det bara fråga om att individer som uppfyller kraven för språkbonus, som huvudregel, kan naturaliseras än vad som annars hade varit fallet. Språkbonusen förväntas alltså inte på med- föra att fler personer söker svenskt medborgarskap eller blir svenska medborgare, vare sig eller sammanlagt. I de fall en sökande åberopar språkbonusen kommer vid handläggningen av naturalisationsansökan ha ett ytterligare krav att ta ställning till jämfört med vad som är fallet . Det merarbete som detta innebär bedöms emellertid medföra endast marginella kostnadsökningar som bör rymmas inom befintliga anslagsramar. beslut kan överklagas till allmän förvaltnings- domstol. De överklaganden som tillkommer till följd av språkbonusen förväntas dock bli mycket få. Kostnaderna för dessa bör rymmas inom befintliga anslagsramar. Språkbonusen bedöms inte i övrigt innebära några nämnvärda konsekvenser av det slag som anges i 14 § kommittéförordningen. Utöver vad som angetts i avsnitt 12.3.1 förväntas språkbonusen inte medföra några konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommitté- förordningen. Den förutses inte heller medföra några konsekvenser av det slag som anges i 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Bonusen förväntas inte ha några särskilda konsekvenser för barn och ungdomar. Den föreslagna regleringen bedöms överens- stämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. förväntas på sedvanligt sätt informera om möjligheten till språkbonus och något behov av särskilda informationsinsatser bedöms inte finnas. 12.4Medborgarskap för barn och unga Utredningens uppdrag i denna del har varit att belysa varför så få av vårdnadshavarna till de barn som uppfyller villkoren för medborgarskap genom anmälningsförfarande utnyttjar denna möjlighet och föreslå de ändringar i regelverket som bedöms lämpliga, t.ex. att barnen automatiskt beviljas medborgarskap. Utredningen har även, med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (SÖ 1990:20)(), FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) och arbete inom området, haft i uppdrag att bedöma om rätten till medborgarskap för barn och unga även i övrigt bör stärkas. Utredningen har lämnat ett flertal förslag rörande medborgarskap för barn. Dessa behandlas i avsnitt 8. Bedömning: Ett genomförande av förslagen om automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa barn som föds i förutsätter att it-system anpassas. Detta kommer att innebära en investeringskostnad om Anpassningen av it-systemet kommer att innebära ökade driftkostnader om . Utöver detta kommer genomförandet av förslagen även att medföra ökade kostnader för ärendehantering hos . Dessa uppgår till ytterligare . bör ersättas för kostnaderna. Ett genomförande av förslagen angående medborgarskap för barn kommer att innebära ökade kostnader för för handläggning av anmälningsärenden och för uppgiftsutbyte med om och därefter . Genomförandet av förslaget att ska ges i uppdrag att informera om barns möjligheter till svenskt medborgarskap kommer att innebära kostnader om för . bör ersättas för kostnaderna. Kostnaderna för överklaganden av och beslut till allmän förvaltningsdomstol som tillkommer till följd av förslagen ryms inom befintliga anslagsramar. Genomförandet av förslagen kommer att leda till ytterligare intäkter för staten om efter att ändringarna trätt i kraft och därefter om . Utredningen föreslår i avsnitt 8.3.1 och 8.3.2 att ett barn som föds i i vissa fall automatiskt ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen även om barnets föräldrar inte är svenska medborgare. Som huvudregel ska för att barnet vid födelsen ska förvärva svenskt medborgarskap krävas att en av barnets föräldrar dels har permanent uppehållstillstånd, dels har varit folkbokförd i eller, om barnet inte förvärvar ett annat medborgar- skap vid födelsen, . kommer i samband med folkbokföring av barnet registrera att barnet har svenskt medborgarskap om detta har förvärvats automatiskt enligt utredningens förslag. För att möjliggöra detta krävs en anpassning av it-system. Denna anpassning bör samordnas med det anpassningsarbete som följer av andra planerade samtida förändringar, bl.a. de som föranleds av den pågående översynen av namnlagen (se dir. 2009:129). Kostnaderna för den del av anpassningen av it-systemet som föranleds av utredningens förslag är därför svåra att beräkna, men kan grovt uppskattas till som en investeringskostnad före ikraftträdandet. Till denna kostnad kommer årliga driftkostnader som beräknas uppgå till av anpassningskostnaden, dvs. Genomförandet av de nämnda förslagen om automatiskt förvärv av medborgarskap innebär även ökade kostnader för ärendehantering för . Ungefär 4 000 barn som föddes i med föräldrar som inte var svenska medborgare hade vid födelsen åtminstone en förälder som hade varit folkbokförd i . För att barnet automatiskt ska bli svensk medborgare vid födelsen krävs enligt utredningens förslag som huvudregel att den förälder som uppfyller folkbokföringskravet även har permanent uppehållstillstånd i . behöver därför kontrollera om detta villkor är uppfyllt. Om barnets ena förälder inte har permanent uppehållstillstånd är det nödvändigt att ta reda på om den andra föräldern har det, vilket beräknas bli nödvändigt beträffande ungefär hälften av barnen. Det innebär att från behöver hämta in uppgifter om permanent uppehållstillstånd beträffande cirka 6 000 föräldrar (4 000 x 1,5). Kostnaden för beräknas uppgå till per ärende, dvs. Beträffande barn med åtminstone en förälder som är EES- medborgare – men inte nordisk medborgare – eller sådan familje- medlem som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) (beträffande begreppet familjemedlem se avsnitt 9.3) kommer i de flesta fall att behöva kontrollera om föräldern i fråga har uppehållsrätt (se vidare avsnitt 8.3.1). Ungefär 700 barn som föddes i hade minst en förälder som var EES-medborgare – men inte nordisk medborgare – och som hade varit folkbokförd i . Utifrån det kan förväntas behöva hämta in uppgifter för att kontrollera uppehållsrätten från drygt 1 000 föräldrar (700 x 1,5). Att kontrollera uppehållsrätt innebär ett mer omfattande arbete än att kontrollera innehav av permanent uppehålls- tillstånd. Kostnaden för att kontrollera uppehållsrätt beräknas uppgå till per ärende, dvs. Ungefär lika många kontroller av uppehållsrätt beräknas vara nödvändiga beträffande familjemedlemmar, vilket medför kostnader om ytterligare . bör ersättas för den merkostnad som ett genom- förande av förslagen innebär. Bland förslagen angående barns medborgarskap finns såväl förslag som beräknas leda till färre ärenden hos som förslag som förväntas leda till fler ärenden. Ett genomförande av förslaget att ett barn till en förälder med svenskt medborgarskap alltid ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen (se avsnitt 8.2.1) innebär att ärenden om anmälan om svenskt medborgarskap enligt 5 § MedbL kommer att försvinna. Knappt 550 anmälningar enligt 5 § gjordes 2012. Bestämmelsen föreslås fortsätta gälla beträffande barn som är födda före ikraft- trädandet av förslaget. Antalet anmälningar enligt 5 § kan förväntas minska med cirka 100 anmälningar efter förslagets ikraftträdande. Från och med efter ikraftträdandet beräknas antalet anmälningar minska med cirka 500 jämfört med . Förslagen angående automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa barn som föds i (se avsnitt 8.3.1 och 8.3.2) förväntas medföra en viss minskning av antalet ärenden hos eftersom en del av de barn som kommer att förvärva medborgarskapet automatiskt blir medborgare genom anmälan enligt 6 eller 7 §. Minskningen i antalet ärenden kan uppskattas till cirka 500 ärenden från och med ikraftträdandet. Förslagen i denna del innebär även att till behöver lämna uppgifter om huruvida en förälder har permanent uppehållstillstånd. Det totala antalet föräldrar som berörs har uppskattats till 6 000 . kostnader för uppgiftsutbytet med beräknas uppgå till per ärende, dvs. sammanlagt från och med ikraftträdandet. Kostnaderna motsvarar de kostnader som uppstår hos för att begära in uppgifterna (se ovan). Förslagen angående minskade hemvistkrav för anmälan om medborgarskap för barn enligt 7 § (se avsnitt 8.4.2), beräknas medföra en ökning om cirka 100 anmälningsärenden hos . Därefter förväntas förslagen inte leda till ett högre antal anmälningsärenden, utan det blir då bara fråga om att anmälningar för barn som uppfyller kraven kan göras tidigare än vad som annars hade varit fallet. Förslaget att förlänga tidsfristen för anmälan om medborgarskap enligt 6 § för ett statslöst barn som är fött i (se avsnitt 8.3.3) beräknas inte ha någon nämnvärd effekt på antalet ärenden. När det gäller förslaget om att förlänga tiden inom vilken personer som har fyllt kan göra en anmälan om medborgarskap enligt 8 § (se avsnitt 8.5.2), beräknas detta endast ha marginell effekt på antalet anmälningsärenden. Vid uppskattningen av antalet anmälningar om medborgarskap för barn och unga har hänsyn tagits till utredningens förslag om ändring av 20 § andra stycket MedbL angående EES-medborgare och familjemedlemmar (se vidare avsnitt 9.3 och 12.5). Antalet anmälningar om medborgarskap för barn enligt 5–7 §§ MedbL uppgår till sammanlagt cirka 2 000 . Som framgått ovan förväntas antalet anmälningar i jämförelse med dagens nivå minska med cirka 500 anmälningar efter ikraftträdandet och med cirka 1 000 anmälningar från och med . Ökade informationsinsatser angående möjligheterna till anmälan om medborgarskap för barn (se avsnitt 8.6.1) förväntas emellertid leda till att antalet anmälningar om medborgarskap för barn ökar. Hur stor denna ökning blir beror på vilket genomslag informationsinsatsen får. Det kan grovt uppskattas att informationsinsatsen kommer att leda till en ökning med cirka 1 500 anmälningsärenden . Sammantaget innebär detta att antalet anmälningar efter ikraftträdandet kan förväntas öka med 1 000 anmälningar jämfört med till sammanlagt 3 000 anmälningar. och därefter kan ökningen jämfört med förväntas vara 500 anmälningar , dvs. till sammanlagt 2 500 anmälningar . Hur antalet anmälningar om medborgarskap för barn och unga förväntas bli påverkat om utredningens förslag i nu aktuell del genomförs sammanfattas nedan i en tabell. Tabell 12.1 Antal anmälningar om svenskt medborgarskap för barn och unga, förändring jämfört med och total Enligt uppgifter från uppgår den genomsnittliga kostnaden för handläggningen av ett anmälningsärende till . Detta innebär att kostnadsökning till följd av det ökade antalet anmälningar om medborgarskap för barn sammanlagt kan beräknas uppgå till och till därefter. Genom- förandet av förslaget att ska ges i uppdrag att informera om barns möjligheter till svenskt medborgarskap (se avsnitt 8.6.1) beräknas innebära kostnader om för . bör ersättas för den merkostnad som genomförandet av förslagen innebär. Kostnader för allmän förvaltningsdomstol beslut i folkbokföringsärenden och beslut i anmälningsärenden kan överklagas till allmän förvaltnings- domstol. De överklaganden som tillkommer till följd av utredningens förslag i denna del förväntas dock bli mycket få. Kostnaderna för att handlägga dessa bör rymmas inom befintliga anslagsramar. Sammanfattning av kostnader för och De kostnader som ett genomförande av utredningens förslag angående medborgarskap för barn och unga förväntas leda till för och , och som bör ersättas, sammanfattas nedan. Tabell 12.2 Kostnader för genomförande av förslag angående barn och unga För anmälningar enligt 5–9 §§ tas en avgift om ut (se 11 § medborgarskapsförordningen [2001:218]). Ett genomförande av förslagen kommer därför att leda till ökade intäkter för staten i form av anmälningsavgifter.