sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Det redogörs även för vilka ändringar presstödsförordningen innebar i förhållande till tidigare gällande förordning och för de ändringar som gjorts sedan förordningen beslutades. Vidare finns en beskriv- ning av vad som utmärker en rättighetslagstiftning i förhållande till ett system styrt av tillgängliga medel. Sist i kapitlet behandlas frågor om hur presstödet bedömts enligt och vilken syn haft på stödet. Den nuvarande rättsliga formen för presstödets reglering härrör . Presstödet regleras i författningar utfärdade av regeringen och inte i lag. Regeringen får enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen meddela föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 regeringsformen ska föreskrifter meddelas genom lag om de avser förhållanden mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Inom regeringens s.k. restkompetens faller berättigande föreskrifter t.ex. om statsbidrag och sociala understöd av olika slag, även om det i Historik och gällande rätt sådana fall krävs ett beslut av såvitt gäller medelstill- delningen. Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne (8 kap. 8 § regeringsformen). Frågor om presstödet har behandlats såväl i samband med regeringens budgetpropositioner som i propositioner om press- stödssystemet specifikt. Förändringar i systemet har därmed gått till så att godkänt fullt ut eller med vissa ändringar en proposition där regeringen redovisar sina överväganden och förslag beträffande presstödet. Regeringen har därefter beslutat om ändringar i förordningsregleringen. Några förordningstexter har i allmänhet inte funnits med i det underlag som beslutat om. Det innebär bl.a. att det trots att det rört sig om författningar som ställt sig bakom inte finns några författnings- kommentarer. har således i allmänhet tagit ställning till alla ändringar i förordningsregleringen. Ett undantag är den senaste ändringen i förordningen, som avsåg införandet av nya bestämmelser om återbetalning (SFS 2010:1538). Förslagen behandlas i en departementspromemoria daterad , Ku2010/1632/RS. Regeringen hade i en tidigare proposition till förklarat att man avsåg att se över denna fråga i särskild ordning.1 Vid införandet av ett nytt system för taltidningsverksamheten föreslog regeringen att tidigare ställningstaganden inte längre skulle gälla och uttalade följande:2 Taltidningsverksamhetens nuvarande utformning, liksom hur verk- samheten ska regleras vid införandet av det nya systemet är frågor som faller inom regeringens kompetens och följaktligen kan regleras på förordningsnivå. Det har dock tidigare ansetts lämpligt att tar ställning till taltidningsverksamhetens utformning. Eftersom tal- tidningsverksamheten är av stor vikt för många människors möjlighet att inhämta information finns fortfarande skäl att låta besluta om den grundläggande inriktningen av verksamheten. Ett sådant ställningstagande bör dock inte i detalj reglera systemets upp- byggnad utan vara begränsat till de övergripande principerna. riksdagsbindningar bör därför upphävas och ersättas av ett ställnings- tagande med innebörden att personer med funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Det bör ankomma på 2009/10:199 s. 30. 2012/13:1 utg. omr. 17 s. 157. Historik och gällande rätt regeringen att besluta om den närmare utformningen av taltidnings- verksamheten. 2.2Nu gällande bestämmelser i presstödsförordningen I presstödsförordningen (1990:524) finns bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar. Dessutom finns bestämmelser om stöd i vissa fall till företag som ger ut andra tidningar. Förordningen gäller t.o.m. (övergångsbestämmelserna, p. Kommittén har i sitt delbetänkande, Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli, föreslagit ändringar i 2 kap. 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 11 §§ i förordningen.3 I det följande redogörs för nuvarande innehåll i aktuella paragrafer. Betydelsen av uttrycket dagstidning och vissa andra uttryck som används i förordningen (kursiverade i det följande) anges i 1 kap. 6 §. används i betydelsen en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Den ska normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Den ska vidare komma ut under ett eget namn och dess egna redaktionella innehåll ska utgöra av det totala redaktionella innehållet. Med dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer och vars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsade intresseområden eller delar av samhället, exempelvis näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion. Tidningar som ges ut av staten eller en kommun berättigar inte till stöd (1 kap. 1 §). Tidningsföretag som vill ha stöd ska ansöka om det. prövar ansökningarna och andra frågor enligt presstödsförordningen (1 kap. 2 §). Stöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd (1 kap. 3 §). 3 SOU 2012:58. Historik och gällande rätt Driftsstödet består av allmänt driftsstöd och begränsat drifts- stöd. Driftsstöd får endast användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet har beviljats för (1 kap. 4 §). Om det är uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation, trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt innehåll och kommer ut under olika namn, ska vid tillämpningen av förordningen betrakta publikationen som en (1 kap. 7 §). Redaktionellt innehåll används i betydelsen hela tidningsinnehållet, mätt i spaltmeter, under ett kalenderår med undantag av annonsandelen och andelen egna annonser. Annonsandel används i betydelsen andelen betalt utrymme av hela tidningsutrymmet under ett kalenderår. Andel egna annonser används i betydelsen andelen utrymme av hela tidningsutrymmet som används för direkt marknads- föring av den egna tidningsutgivande verksamheten. I kapitel 2 finns bestämmelser om driftsstöd. I kapitlet regleras under vilka förutsättningar hög- och medelfrekventa dagstidningar respektive lågfrekventa dagstidningar berättigar till allmänt driftsstöd. Uttrycken hög- och medelfrekvent dagstidning används i betydelsen en dagstidning som normalt kommer ut med sex eller sju nummer respektive tre till fem nummer . Uttrycket lågfrekvent dagstidning används i betydelsen en dags- tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer . För en hög- och medelfrekvent dagstidning ska följande förutsättningar enligt 2 kap. 1 § första stycket vara uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar (punkten 1). Uttrycket upplaga används i betydelsen en tidnings medelnetto- upplaga. Totalupplagan ska i huvudsak vara abonnerad (punkten 2). Uttrycket totalupplaga används i betydelsen en tidnings totala distribuerade upplaga med avdrag för lösnummerreturer och fasta arbetsexemplar. Abonnemangspriset får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori (punkten 3). Den får inte ha en täckningsgrad som över- stiger (punkten 4). Uttrycket täckningsgrad används i betydelsen en tidnings genomsnittliga procentuella spridning bland SOU 2013:66 Historik och gällande rätt hushållen på utgivningsorten . får bestämma att en tidnings täckningsgrad ska beräknas för en del av utgivningsorten eller för ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inriktning är uppenbart att utgivningsorten inte är tidningens egentliga spridningsområde. Uppstår ett decimaltal när täckningsgraden beräknas, ska detta avrundas till närmaste hela tal. Företaget som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats, ha redovisat användningen av stödet i enlighet med förordningens bestämmelser (punkten 5). Enligt 2 kap. 1 § andra stycket får tidningen uteslutas från stöd eller få stödet nedsatt till ett lägre belopp än vad som annars skulle lämnas, om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningsgraden ger en miss- visande bild av tidningens konkurrensförmåga på annons- marknaden. För en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas enligt 2 kap. 2 § första stycket det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med (bidragssats). Uttrycket veckovolym används i betydelsen tidningens upplaga multiplicerad med det antal nummer som normalt ges ut . Det sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga (maximibelopp). En storstadstidning kan enligt 2 kap. 2 § andra stycket utöver det årliga allmänna driftsstödet berättiga till ett extrastöd som motsvarar en viss procentandel av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna tidningskategori. Den högsta procentandelen är , , , , för . används i betydelsen en dagstidning som har , eller som utgivningsort, som normalt kommer ut med sju nummer och som under det senaste kalenderåret före det år som stödet avser hade ett redaktionellt innehåll som omfattade . Enligt 2 kap. 2 § tredje stycket är maximibeloppet för det årliga allmänna driftsstödet och extrastödet , Historik och gällande rätt Om det allmänna driftsstödet som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till beräknat enligt ovan understiger det driftsstöd som en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga berättigar till enligt 5 §, ska i stället stödnivån enligt sist nämnda paragraf gälla (2 kap. 2 a §). Det sammanlagda allmänna drifts- stödet som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § första–tredje styckena eller 2 a § får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen (2 kap. 2 b §). För en lågfrekvent dagstidning ska följande förutsättningar enligt 2 kap. 3 § vara uppfyllda. Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar (punkten 1). Totalupplagan ska till över- vägande del vara abonnerad (punkten 2). Den ska ha ett abonnemangspris som för helår inte understiger ett av fastställt lägsta pris (punkten 3). Den ska ha redaktionellt innehåll per kalenderår (punkten 4). Den får inte ha en betald annonsandel som överstiger av dess hela tidningsutrymme under ett kalenderår (punkten 5). Annonsandel används i betydelsen andelen betalt utrymme av hela tidningsutrymmet under ett kalenderår. Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger (punkten 6). Företaget som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats, ha redovisat användningen av stödet i enlighet med förordningens bestämmelser (punkten 7). Vid tillämpningen av punkten 2 ska spridning i marknadsföringssyfte, som görs för en och samma tidningstitel och vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter, inte räknas med. För en tidning som kommer ut en gång lämnas enligt 2 kap. 4 § årligt allmänt driftsstöd med -, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 8 000 exemplar -, om den abonnerade upplagan är minst 7 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 5 000 exemplar, Historik och gällande rätt -, om den abonnerade upplagan är minst 3 000 exemplar , om den abonnerade upplagan är minst 2 000 exemplar eller -, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. För en tidning som kommer ut lämnas enligt 2 kap. 5 § årligt allmänt driftsstöd med -, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 8 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 7 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 5 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 3 000 exemplar, -, om den abonnerade upplagan är minst 2 000 exemplar eller -, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. Det allmänna driftsstödet som en lågfrekvent dagstidning berättigar till enligt 4 eller 5 § får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen (2 kap. 5 a §). Begränsat driftsstöd kan lämnas för en dagstidning vars utgivnings- ort är , , eller , om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad (2 kap. 7 §). Uttrycket utgivningsort används i betydelsen den kommun där tidningens huvudredaktion är belägen. Begränsat driftsstöd kan också lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är , Historik och gällande rätt , eller kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska (2 kap. 8 §). För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till (2 kap. 10 §). En tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska ska i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning (punkten 1), vänder sig till språkliga minoriteteter i (punkten 2), har sin huvudredaktion i (punkten 3), och till av den abonnerade upplagan är spridd i (punkten 4). Driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningar För elektroniskt distribuerade dagstidningar får driftsstödet jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution (2 kap. 11 a §). Beräkning och utbetalning av driftsstöd Frågan om huruvida en tidning uppfyller kraven för driftsstöd, ska bedömas med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. Bedömningen av om driftsstödet överstiger en viss andel av tidningens rörelsekostnader enligt 2 b eller 5 a § ska dock göras med utgångspunkt i förhållandena under de två kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. För nyetablerade dagstidningar och för dagstidningar som kommer ut med fler eller färre nummer än tidigare får uppgifterna i stället avse den tidsperiod för vilken dessa kan fås. För uppgifter om täckningsgrad och upplaga får den perioden inte vara kortare än (2 kap. 12 §). Driftsstöd beräknas för kalenderår och med en tolftedel av bidraget för varje kalendermånad. Driftsstöd lämnas för varje hel Historik och gällande rätt kalendermånad som tidningen kommer ut under det år som stödet avser. Driftsstödet ska betalas ut i förskott (2 kap. 13 §). En dagstidning som inte längre har rätt till fullt driftsstöd på grund av att den överskrider kravet på högsta hushållstäckning är efter det att sådan rätt upphörde berättigad till tre fjärdedelar av det närmast föregående årets stödbelopp. Under de därpå följande två åren är tidningen, om den inte åter har rätt till fullt driftsstöd, berättigad till hälften respektive en fjärdedel av stödbeloppet. Återbetalning och återkrav av driftsstöd Ett tidningsföretag som tagit emot driftsstöd är återbetalnings- skyldigt om tidningsföretaget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att stödet lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Ett tidningsföretag som tagit emot driftsstöd är också återbetalningsskyldigt om stödet av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och tidnings- företaget borde ha insett detta. En skyldighet till återbetalning föreligger också om stödet har använts inte endast för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet har beviljats för, liksom om tidningsföretaget inte redovisar användningen av driftsstödet i enlighet med förordningens bestämmelser (2 kap. 16 §). Om ett tidningsföretag är återbetalningsskyldigt, ska besluta att kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad företaget oriktigt fått. Om det finns särskilda skäl, får nämnden helt eller delvis efterge krav på återbetalning (2 kap. 17 §). Om ett belopp som återkrävts inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet (2 kap. 18 §). I kapitel 4 finns bestämmelser om distributionsstöd. Distributions- stöd får lämnas för varje abonnerat exemplar av en dagstidning vars upplaga i huvudsak är betald, som har ett abonnemangspris som Historik och gällande rätt inte uppenbart avviker från det pris tidningar har i den kategori som tidningen tillhör, och som distribueras av ett distributions- företag eller, av ett befordringsföretag i lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningsutdelningsturer, där minst två tidningsföretag deltar (4 kap. 1 §). Ett tidningsföretag ska enligt 4 kap. 2 § första stycket för att få distributionsstöd skriftligen förbinda sig att avstå från egen distribution av en abonnerad dagstidning inom alla områden där stödberättigad samdistribution förekommer om denna påbörjas då den egna tidningen kan medfölja, och överlämna hela distributionsarbetet till postbefordringsföretaget respektive distributionsföretaget i varje område där tidningen deltar i stöd- berättigad samdistribution. får enligt 4 kap. 2 § andra stycket medge att ett distributionsföretag som under- entreprenör anlitar ett tidningsföretag eller ett företag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag. Medgivande får lämnas endast om det finns synnerliga skäl för en sådan ordning och under förutsättning att övriga tidningsföretag som deltar i samdistributionen inom distributionsområdet godtar att under- entreprenören anlitas, och distributionsföretaget och under- entreprenören samtycker till att dessa övriga tidningsföretag efter framställning till ska kunna få de uppgifter som behövs för att kunna bedöma kostnader och kostnadsfördelning för en planerad eller pågående samdistribution. Två distributionsföretag får svara för stödberättigad samdistribution inom ett distributionsområde, om medger det. Ett postbefordringsföretags särskilda tidningsutdelningsturer, med undantag av lantbrev- bäringsturerna, anses i detta sammanhang som ett distributions- företag (4 kap. 3 §). betalar ut stödet i efterskott till distributionsföretaget eller postbefordringsföretaget. Distributionsföretaget och postbefordringsföretaget tillgodoför tidningsföretagets dess andel av detta belopp (4 kap. 4 §). Ett distributionsföretag får enligt 4 kap. 5 § första stycket för- medla distributionsstöd endast om företaget skriftligen förbinder sig att uppfylla följande villkor. Företaget ska inom sitt verksam- Historik och gällande rätt hetsområde anordna samdistribution där det finns förutsättning för stödberättigad samdistribution (punkten 1). För samdistributionen ska företaget tillämpa prissättning enligt punkten 3 för sådana tidningsföretag som har undertecknat en förbindelse och ger ut tidningar som normalt kommer ut med minst ett nummer . För en tidning som kommer ut en gång gäller vidare att den ska ha minst en procents hushållstäckning i den A- region där tidningens utgivningsort är belägen (punkten 2). Uttrycket A-region används i betydelsen geografiskt område och framgår av en bilaga till förordningen. Prissättningen ska vara sådan att storleken av den enskilda tidningens abonnerade upplaga inom distributionsområdet inte inverkar på distributionsavgiften per distribuerat exemplar. Om det blir väsentliga kostnadsskillnader på grund av att tidningarna väger olika mycket per exemplar, att distributionen av någon av tidningarna leder till mer administrativt arbete än för de andra eller att distributionen av någon av tidningarna leder till särskilda transportkostnader, får dock prissättningen anpassas till dessa skillnader. En sådan prissättning får däremot inte innebära att priset för distributionen av ett exemplar av den mest kostnads- krävande tidningen blir högre än priset för distribution av ett exemplar av den minst kostnadskrävande tidningen (punkten 3). Företaget ska hålla samdistributionen öppen för samtliga dags- tidningar vars upplaga är i huvudsak betald och har ett abonnemangspris som inte uppenbart avviker från vad tidningar har i den kategori som tidningen tillhör, och som vid tiden för samdistributionens början finns tillgängliga på orten (punkten 4). Företaget ska delge anbud på samdistribution inom ett distributionsområde till samtliga dagstidningar som har undertecknat en förbindelse vid en och samma tidpunkt (punkten 5). Distributionsföretaget ska lämna in förbindelsen till . Ett distributionsföretag får i samdistributionen distribuera annat än dagstidningar med distributionsstöd om kvaliteten i dagstidningsdistributionen inte försämras. Ett distributionsföretag får inte förmedla distributionsstöd om distributionsföretaget ägs av eller ingår i en koncern med ett eller några få tidningsföretag. Ett sådant distributionsföretag får dock förmedla distributionsstöd om medger det, och om distributionsföretaget först samtycker till att ett tidnings- företag som berörs av samdistribution som anordnas av Historik och gällande rätt distributionsföretaget efter framställning till ska kunna få de uppgifter som behövs för att kunna bedöma kostnader och kostnadsfördelning för en planerad eller pågående samdistribution (4 kap. 6 §). Om distributionsstöd förmedlas av ett postbefordringsföretag ska företaget skriftligen förbinda sig att uppfylla villkoren i 5 § 2–5 (4 kap. 7 §). Distributionsstöd lämnas med per exemplar för de första 7 miljonerna stödberättigade exemplaren, per exemplar för exemplaren mellan 7 miljoner och 14 miljoner, per exemplar för exemplaren mellan 14 miljoner och 21 miljoner, och per exemplar för exemplaren över 21 miljoner (4 kap. 8 §). Återbetalning och återkrav av distributionsstöd Det finns för distributionsstödet, liksom för driftsstödet särskilda bestämmelser om återbetalning och återkrav. Ett tidningsföretag som tagit emot distributionsstöd, men inte följt förbindelsen enligt 2 § är återbetalningsskyldigt (4 kap. 9 §). Om ett tidningsföretag är återbetalningsskyldigt, ska besluta att kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad företaget oriktigt har fått. Om det finns synnerliga skäl, får efterge kravet på återbetalning (4 kap. 9 a §). Om ett belopp som har återkrävts inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet (4 kap. 9 b §). Om ett eller flera tidningsföretag lämnar samdistributions- systemet och de kvarvarande tidningsföretagen i samdistributionen i distributionsområdet därmed drabbas av väsentliga kostnads- ökningar ska de få extra distributionsstöd under högst . Det extra stödet till de kvarvarande tidningsföretagen får sammanlagt inte vara högre än det belopp som betalats ut till den eller de tidningar som lämnat samdistributions- systemet. Det extra stödet ska fördelas till de kvarvarande tidnings- företagen efter deras årliga andel av distribuerade tidningsexemplar (4 kap. 10 §). Distributionsstöd ska inte betalas om ett tidningsföretag får vinst av tidningsdistribution på ett sätt som uppenbarligen innebär ett kringgående av bestämmelserna om prissättning (4 kap. 11 §). Historik och gällande rätt En ansökan om stöd ska vara skriftlig och ges in till . Ett tidningsföretag som ansöker om extrastöd ska i ansökan redovisa de nettokostnader som ska ligga till grund för stödet (5 kap. 1 §). Till tidningsföretag som, innan beslut om presstöd till företaget fattats, helt eller delvis pantsatt sitt förväntade presstöd, får stödbeloppet inte bestämmas till högre belopp än hälften av vad som annars skulle ha kunnat beviljas (5 kap. 2 §). får vid tillämpningen av förordningen inte ta hänsyn till vare sig tidningens politiska inställning eller dess ställningstagande i enskilda frågor (5 kap. 3 §).