sou · H1B353 · 2013-06-28 00:00:00 — I begreppet skälig ligger att det vid avtalets utformning och tecknande ska göras en avvägning mellan å ena sidan den privata utförarens intressen av exempelvis skydd för affärsmässiga förhållanden och å andra sidan allmänhetens intresse av hur verksamheten utförs. Exempel på in- formation som kan bli aktuell att tillförsäkra sig är uppgifter om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, lik- som information om antalet anställda, antalet anställda omräknat till heltid, personalkontinuitet, brukarundersökningar och den privata utförarens organisation och eventuella underleverantörer. I den nya paragrafens första stycke behandlas det program med mål och riktlinjer som fullmäktige ska anta för de kommunala ange- lägenheter som lämnas över till privata utförare. Överväganden finns i avsnitt 5.3 och 9.5. Det är övergripande mål och riktlinjer som fullmäktige ska anta i programmet. Privata utförare kan finnas inom många områden varför det kan vara svårt att i ett enda dokument utforma riktlinjer för samtliga former av upphandling. Kommunen eller får självt besluta om programmet ska omfatta alla kommunala verk- samheter eller om det ska vara olika program för de olika verk- samhetsområdena. Att fullmäktige ska anta mål innebär att varje kommun och landsting ska formulera tydliga mål för sina privata utförare utifrån exempelvis effektivitets- och kvalitetssynpunkt. Finns andra krav som t.ex. miljö-, jämställdhets- eller integrationskrav ska dessa anges. I kravet att anta riktlinjer ligger att ange tydliga kriterier för hur uppgiften ska utföras för att uppnå de mål som fullmäktige angivit. En fråga som bör uppmärksammas i kriterierna är om verksam- heten ska upphandlas eller om ett valfrihetssystem ska inrättas. Av andra stycket framgår att i programmet ska anges hur full- mäktiges mål och riktlinjer samt övriga föreskrifter på området ska följas upp. Det bör exempelvis anges om det bör vila ett särskilt ansvar på en speciell nämnd i något avseende vad gäller uppföljning eller om det finns behov av att tillföra särskilda resurser för upp- följning. Om nämnderna förväntas göra särskilda risk- och sårbar- hetsanalyser i något avseende är detta också något som bör anges. Det framgår vidare av andra stycket att i programmet ska anges hur allmänhetens insyn ska tillgodoses. I detta krav ligger att över- gripande riktlinjer ska antas för vilken insyn allmänheten ska ha när det gäller upphandlingar på olika verksamhetsområden. Av det tredje stycket framgår att fullmäktige ska ompröva pro- grammet varje mandatperiod. I begreppet ompröva ligger att ett formellt beslut ska tas varje mandatperiod. Det är dock möjligt att enbart fastställa ett befintligt program om fullmäktige inte finner skäl att ändra programmet. I tredje stycket andra punkten har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I punkten har ett sådant företag ersatts med en sådan juridisk person. Ändringarna innebär ingen ändring i sak. I första stycket har vissa redaktionella ändringar gjorts. I andra stycket har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. och detta innebär ingen ändring i sak. I första stycket sjätte punkten har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I punkten har ett sådant företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I paragrafen har ett sådant företag ersatts med en sådan juridisk person. Ändringarna innebär ingen ändring i sak. I andra stycket har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I punkten har företag ersatts med juridiska personer. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats och hänvisar nu till de definitioner av hel- och delägda kommunala bolag som finns i 3 kap. 16 a §. Detta är endast redaktionella ändringar och innebär ingen ändring i sak. I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats och hänvisar numera även till 3 kap. 18 a § som enligt utredningens förslag reglerar vem som kan utses till lekmannarevisorer i ett kommunalt bolag. Detta är endast redaktionella ändringar och innebär ingen ändring i sak. Överväganden finns i avsnitt 8.8. I den nya paragrafens första stycke har införts en informa- tionsskyldighet för de kommunala nämnderna i de fall kommunen eller beslutat att de enskilda ska få välja mellan olika utförare av kommunala tjänster. Av stycket framgår att när en- skilda kan välja endast en särskild utförare av nämndens tjänster ska nämnden lämna information om samtliga utförare. Den avser inte den situationen när nämnden inrättat ett valfrihetssystem enligt LOV eftersom 9 kap. 1 § LOV i sådant fall är tillämplig. Däremot är bestämmelsen tillämplig om nämnden upphandlat tjänsten enligt och den enskilde får välja mellan den upphandlade tjänsten eller att få tjänsten utförd i kommunens egen regi verksamhet. Bestämmelsen är även tillämplig om den enskilde får välja mellan enbart olika kommunala tjänster. Bestämmelsen omfattar endast de situationer när den enskilde har möjlighet att välja mellan olika alternativa utförare och där den enskilde endast kan välja ett alternativ. I de fall kommunen erbjuder sina medborgare att välja mellan olika kommunala tjänster, t.ex. om kommunen erbjuder sina med- borgare att välja mellan olika kommunala äldreboenden, avses med utförare de olika kommunala enheterna. För att kunna informera måste nämnden få information från de olika privata utförarna. När ett avtal mellan nämnden och utföraren sluts ska i avtalet anges vilken information utföraren ska lämna till kommunen. Andra stycket innehåller bestämmelser om hur den information som nämnderna ska sammanställa ska vara utformad. Bestämmelsen motsvarar den som tidigare fanns 9 kap. 1 § andra meningen LOV. Att informationen ska vara saklig innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer. Att informationen ska vara relevant och jämförbar kan t.ex. innebära att den enskilde får information om vilka tjänster leveran- törerna tillhandahåller, information om personalen och dess kom- petens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör den enskilde få information om leverantörens verksamhetsmål och spe- ciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarunder- sökningar. Att informationen ska vara lättförståelig innebär att informa- tionen måste utformas utifrån de behov som den enskilde har. Det kan således behövas både skriftlig och muntlig information, infor- mation på andra språk och information anpassad till olika former av funktionsnedsättning. Informationen ska vara lättillgänglig. Med att informationen ska vara lättillgänglig innebär bl.a. att information ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt på bl.a. kommunernas och landstingens webbplatser. I informationsskyldigheten ingår också att tillhandahålla infor- mation om villkor för omval och hur omvalet går till, t.ex. uppsäg- ningstider och vart den enskilde ska vända sig för att göra ett omval. Inom hälso- och sjukvården har patienterna även möjlighet att välja vård i andra landsting. Skyldigheten att informera kan i detta fall lösas genom att länka till de berörda landstingens webbplatser. I första stycket har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I stycket har företag ersatts med juridiska personer. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I tredje stycket har paragrafhänvisningarna ändrats och hänvisar nu till de definitioner av hel- och delägda kommunala bolag som finns i 3 kap. 16 a §. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I fjärde stycket har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts. I andra punkten har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. I punkten har företag ersatts med juridiska personer. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. 1.Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft den 1juli 2015 i fråga om 6 kap. 8 a § och i övrigt . Överväganden finns i kapitel 13. 2.Övergångsbestämmelsen anger att den nya föreskriften i 3 kap. 17§ 6 gäller endast för verksamhet där avtal ingåtts . De nya bestämmelserna ska gälla för de avtal som kommunala företag ingått med privata utförare och som rör verksamhet som det kommunala företaget lämnar över till den privata utföraren. Överväganden finns i kapitel 13. 3.Övergångsbestämmelsen anger att för verksamhet där avtal in- gåtts före gäller 3 kap. 19 a § i sin äldre lydelse. Detta gäller även om ett sådant avtal har förlängts från och med Således ska de nya bestämmelserna i 3 kap. 19 a § gälla för de avtal som kommun och landsting ingår och som rör överlämnad verksamhet. Överväganden finns i kapitel 13. Övergångsbestämmelsen anger att den nya föreskriften i 3 kap. 18 b §, såvitt den avser skälig insyn i den verksamhet som genom avtal lämnas över till privata utförare, ska gälla endast de stiftelser som bildas . Föreskriften de äldre föreskrifterna i bestämmelsen som överförts från 3 kap. 17 och 18 §§ ska tillämpas på stiftelser som bildats före . Den nya föreskriften i 3 kap. 17 § 6 om skälig insyn i den verksamhet som lämnas över till en privat utförare ska tilläm- pas endast på de stiftelser som bildas . Överväganden finns i kapitel 13. 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunala indelningsdelegerade I andra stycket tredje punkten har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. I punkten har ett sådant kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.3Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen I tredje stycket har ett tillägg gjorts som innebär ett förtydligande av gällande rätt. Överväganden finns i avsnitt 4.2 och 4.3. bibehåller sitt huvudmannaskap när det sluter avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för en- ligt denna lag. Detta förtydligar att det är som har an- svaret att bestämma om verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet när den utförs av någon annan. Den privata utföraren tillhandahåller en och behåller det övergripande ansvaret på samma sätt som när den bedriver verksamheten i egen regi. När det gäller roll som huvudman gentemot privata utförare, dvs. vårdgivare, innebär huvudmannaskapet att det krävs att landsting utformar förfrågningsunderlag och avtal på sätt att verksamheten hos de privata utförarna kvalitetsmässigt bedrivs på den av önskade nivån. I begreppet huvudmannaskap ligger också att har ett ansvar att kontrollera och följa upp den verksamhet som utförs av annan än . ska således kontrollera och följa upp att verksamheten följer de föreskrifter som finns på området samt de andra krav som ställt upp i avtalen med den privata utföraren. sanktionsmöjligheter, t.ex. viten och häv- ning, behöver regleras i avtalet med utföraren. I begreppet huvud- man ligger att alltid ska utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter som huvudman. Den närmare preciseringen av hur det ska ske är något som varje landsting ska ta ställning till inom ramen för det program som fullmäktige ska be- sluta om enligt 3 kap. 19 b § KL. I andra meningen i tredje stycket har ett bolag, en förening, en samfällighet och en stiftelse ersatts med den gemensamma benäm- ningen juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts. I femte stycket har på samma sätt som beträffande i 3 § ett tillägg gjorts om att kommunen bibehåller sitt huvudmannaskap när kommunen sluter avtal med någon annan om att utföra de upp- gifter som kommunen ansvarar för enligt denna lag. Överväganden finns i avsnitt 4.2 och 4.3. I andra meningen i femte stycket har ett bolag, en förening, en samfällighet och en stiftelse ersatts med den gemensamma benäm- ningen juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.4Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen I första stycket har gjorts två redaktionella ändringar. I tredje stycket har gjorts ett tillägg som innebär ett förtydli- gande av gällande rätt. Överväganden finns i avsnitt 4.2 och 4.3. bibehåller sitt huvudmannaskap när det sluter avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som och dess folktandvård ansvarar för enligt denna lag. Detta förtydligar att det är som har ansvaret att bestämma om verksam- hetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet när den utförs av någon annan. Den privata utföraren tillhandahåller en och behåller det övergripande ansvaret på samma sätt som när den bedriver verksamheten i egen regi. När det gäller roll som huvudman gentemot privata utförare innebär huvudmannaskapet att det krävs att landsting ut- formar förfrågningsunderlag och avtal på sätt att verksamheten hos de privata utförarna kvalitetsmässigt bedrivs på den av önskade nivån. I begreppet huvudmannaskap ligger också att har ett ansvar att kontrollera och följa upp den verksamhet som utförs av annan än och dess folktandvård. ska således följa upp att verksamheten följer de föreskrifter som finns på om- rådet samt de andra krav som de ställt upp i avtalen med den privata utföraren. sanktionsmöjligheter, t.ex. viten och häv- ning, behöver regleras i avtalet med utföraren. I begreppet huvud- man ligger att alltid ska utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter som huvudman. Den när- mare preciseringen av hur det ska ske är något som varje landsting ska ta ställning till inom ramen för det program som fullmäktige ska besluta om enligt 3 kap. 19 b § KL. I andra meningen i tredje stycket har ett bolag, en förening, en samfällighet och en stiftelse ersatts med den gemensamma benäm- ningen juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.5Förslaget till lag om ändring i ellagen I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. Vidare har ett sådant kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. Vidare har ett sådant kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.6Förslaget till lag om ändring i lagen om stöd och service till funktionshindrade I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär ett förtydligande av gällande rätt. Överväganden finns i avsnitt 4.2. och 4.3. Kommun och landsting bibehåller sitt huvudmannaskap när de sluter avtal med någon annan om att tillhandahålla insatser enligt denna lag. Detta för- tydligar att det är kommunerna och landstingen som har ansvaret att bestämma om verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kva- litet när den utförs av någon annan. Den privata utföraren tillhandahåller en och kommunen respektive behåller det övergripande ansvaret på samma sätt som när den bedriver verksamheten i egen regi. När det gäller kommunens och roll som huvudman gentemot privata utförare innebär huvudmannaskapet att det krävs att kommun respektive landsting utformar förfrågningsunderlag och avtal på sätt att verksamheten hos de privata utförarna kvalitetsmässigt bedrivs på den av eller kommunen önskade nivån. I begreppet huvudmannaskap ligger också att kommunen eller har ett ansvar att kontrollera och följa upp den verksam- het som utförs av annan än kommunen eller . Kommun respektive landsting ska således följa upp att verksamheten följer de föreskrifter som finns på området samt de andra krav som de ställt upp i avtalen med den privata utföraren. Den kommunala huvudmannens sanktionsmöjligheter, t.ex. viten och hävning, behöver regleras i avtalet med utföraren. I begreppet huvudman ligger att kommun och landsting alltid ska utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter som huvudman. Den närmare preciseringen av hur det ska ske är något som varje kommun och landsting ska ta ställning till inom ramen för det program som fullmäktige ska besluta om enligt 3 kap. 19 b § KL. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.7Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen I första stycket första meningen har gjorts ett tillägg som innebär ett förtydligande av gällande rätt. Överväganden finns i avsnitt 4.2 och 4.3. Kommunen bibehåller sitt huvudmannaskap när den sluter avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Detta förtydligar att det är kommunen som bestämmer om verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet när den utförs av en privat utförare. Den privata utföraren tillhandahåller en och kommunen behåller det övergripande ansvaret på samma sätt som när den bedriver verksamheten i egen regi. När det gäller kommunens roll som huvudman gentemot privata utförare krävs att kommunen utformar förfrågningsunderlag och avtal på sätt att verksamheten hos de privata utförarna kvalitets- mässigt bedrivs på den av kommunen önskade nivån. I begreppet huvudmannaskap ligger också att kommunen har ett ansvar att kontrollera och följa upp den verksamhet som utförs av annan än kommunen. Kommunen ska således kontrollera och följa upp att verksamheten följer de föreskrifter som finns på området samt de andra krav som de ställt upp i avtalen med den privata ut- föraren. Kommunens sanktionsmöjligheter, t.ex. viten och hävning, måste regleras i avtalet med utföraren. I begreppet huvudman ligger att kommunen alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter som huvudman. I tredje meningen har ett bolag, en förening, en samfällighet och en stiftelse ersatts med den gemensamma benämningen juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med dessa ändringar. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.8Förslaget till lag om ändring i naturgaslagen I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. Vidare har ett sådant kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. Vidare har ett sådant kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.9Förslaget till lag om ändring i fjärrvärmelagen I paragrafen har paragrafhänvisningarna ändrats med anledning av de redaktionella ändringarna avseende de kommunala företagen i 3 kap. KL. Vidare har ett kommunalt företag ersatts med en sådan juridisk person. Någon ändring i sak avses inte med denna ändring. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.10Förslaget till lag om ändring i lagen om valfrihetssystem I paragrafen har bestämmelsen om hur den upphandlande myndig- hetens information ska utformas flyttats till 6 kap. 8 a § KL. I paragrafen finns numera när det gäller hur informationen ska utformas en hänvisning till bestämmelsen i 6 kap. 8 a § KL. Det medför att de upphandlande myndigheterna enligt LOV ska tillämpa bestämmelsen i kommunallagen. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Överväganden finns i kapitel 13. 14.11 Förslaget till lag om ändring i skollagen I paragrafen har gjorts ett tillägg för att precisera kommunens in- synsrätt i de fristående förskoleklasserna. Överväganden finns i av- snitt 7.8 och 7.9. Rätten till insyn för kommunerna ska begränsas till sådan insyn som kommunen måste ha för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmän- hetens behov av insyn. Med kommunernas rätt till insyn i de fristående skolorna för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag avses att kommu- nen ska få den insyn och information som krävs för att den ska kunna uppfylla sitt övergripande och yttersta ansvar för att barn, elever och vuxna i kommunen ska erbjudas utbildning från förskoleklass till vuxenutbildning. Insynsbestämmelserna ska också säkerställa allmänhetens behov av information om den fristående skolan, t.ex. vid skolval. Utred- ningen har föreslagit en skyldighet för varje kommun att informera vårdnadshavare och elever om de olika utbildningarna som erbjuds elever i kommunen. Insynsrätten säkerställer att kommunerna vid behov får sådan information direkt av de fristående skolorna i kom- munen. Annan information som kommunen med stöd av insynsbestäm- melsen kan begära ut är information om personalen och dess kom- petens, utbildningsnivå och kapacitet, liksom information om antalet anställda, antalet anställda omräknat till heltid och personalkonti- nuitet. Kommunen kan inte med stöd av sin insynsrätt ta del av en fri- stående skolas ekonomiska förhållanden. Kommunen ska kunna utöva sin insynsrätt genom besök i skolan eller genom att ta del av vissa handlingar. Kommunen ska inte begära in handlingar som kan komma att sekretessbeläggas i kommunen eller som av annat skäl inte ska lämnas ut av den enskilde. Kommunen har inte ha rätt att göra påpekanden eller begära förändringar i verk- samheten t.ex. genom föreläggande med stöd av bestämmelsen. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående verksamhet. Överväganden finns i avsnitt 7.8 och 7.9. Paragrafen har samma innebörd som den som föreslås gälla för fristående förskoleklasser i 9 kap. Därutöver gäller att insynsrätten i en fristående grundskola möjliggör att kommunen får den information som krävs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att se till att skolpliktiga barn fullgör sin skolplikt även om eleven går på en fristående skola. För att kommunen ska kunna fullgöra denna skyldighet krävs att kommunen får tillräckligt med information och inom rimlig tid eftersom omfattande frånvaro kan leda till stora svårigheter för eleven. Slutligen innebär insynsrätten också att kommunen kan informe- ra sig om de fristående skolornas kunskapsresultat, fördelning av undervisningstid mellan årskurser, inriktningar m.m. för att kunna säkerställa elevernas skolgång vid eventuell nedläggning av skola. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående grundsärskolans verksamhet. Överväganden finns i avsnitt 7.8 och 7.9. Paragrafen har samma innebörd som de som föreslås gälla för fristående grundskolor i 10 kap. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i fritidshemmets verksamhet. Överväganden finns i avsnitt 7.8 och 7.9.