sou · H1B335 · 2013-05-28 00:00:00 — Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 3 nedan. Tabell 3 Beskrivning av objektsbortfall Med Ej avhörda menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med Avböjd medverkan menas att SCB medde‐ lats att uppgiftslämnaren inte vill medverka i undersökningen. Förhind‐ rad medverkan innehåller språksvårigheter och fysiskt eller psykiskt hinder. Ej anträffad innehåller saknad adress i Registret över totalbefolk‐ ningen (RTB), hemlig adress, tillfälligt bortrest. Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas. Det partiella bortfallet varierar mellan för de flesta av frågorna. Det högsta partiella bortfallet, , finns för fråga 17 och vissa av delfrågorna i fråga 14. För varje svarande person (kallas objekt i fortsättningen) har en vikt beräk‐ nats. Syftet med detta är att kunna redovisa resultat för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikten kallas därför även för uppräkningstal. Vikterna har beräknats utifrån urvalsdesignen samt antaganden om objektsbortfall och täckningsfel. Beräkningen gjordes med hjälp av ett av SCB egenutvecklat SAS‐makro (ETOS). Vikterna i denna undersökning kan beskrivas med formeln: wk = dk . = vikt/uppräkningstal för objekt k = kalibreringsvikt baserad på hjälpinformation Designvikten är den del av vikten som beror på urvalsdesignen. Vid bort‐ fall kan det vara så att vissa grupper av urvalet svarar i större utsträckning än övriga, t.ex. kan kvinnor svara i högre grad än män. Om de grupper som svarat i högre grad har en annan fördelning på undersökningsvariablerna än övriga kan detta ha en snedvridande effekt på resultatet. För att kom‐ pensera för detta har kalibreringsvikter använts (se bilaga för mer detaljer). Vikterna bygger på antagandet att ramen återspeglar populationen väl och därmed att över‐ och undertäckningen är försumbar. Vikterna har kalibre‐ rats mot totaler som hämtats från RTB, version 2012‐03‐31. Därför överens‐ stämmer inte summan av de kalibrerade vikterna exakt med antal objekt i urvalsramen (som har aktualitet 2011‐12‐31). För en mer utförligare beskrivning av kalibreringsestimatorn se och (2001): Estimation in the Presence of Nonresponse and Frame Imper‐ fections, Statistics . Vikterna/uppräkningstalen multipliceras med objektens variabelvärden för att skapa statistikvärden gällande för populationen. Om vikterna inte används så kan resultaten bli helt missvisande. Vikterna kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet. För beräkning av skattningen av totaler används följande formel: där wk = vikt/uppräkningstal för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker av de svarande (r) Och för beräkning av skattningen av medelvärden används följande for‐ mel: där wk = vikt/uppräkningstal för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker av de svarande (r). Täckningsfel, under‐ och övertäckning, innebär att urvalsram och popula‐ tion inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Registret över total‐ befolkningen (RTB) bedöms vara av god kvalitet. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att endast ett urval av populationen undersöks. Urvalsfel är således den avvi‐ kelse mellan ett skattat värde och det faktiska värdet som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftsläm‐ naren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsalternativ. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. En beskrivning av bort‐ fallet finns i den bortfallsanalys som gjorts i samband med valet av hjälp‐ information till kalibreringen (se bilaga). Beskrivning av tabeller och diagram Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte endast de svarande. Antalsuppgifterna är således skattningar av antal personer i populationen med den aktuella egenskapen. Att antalet individer är olika för olika frågor beror på hopp‐ instruktioner då olika delpopulationer avses. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid tabellframställandet. Det betyder att t.ex. för fråga 3 har endast de som svarat Nejʺ och Nej, jag har redan bytt i fråga 2 ingått i tabellframställningen. I andelstabellerna är värdena avrundade till närmaste heltal och värden under 0,5 är därmed avrundade till noll. Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. Mycket osäkra skattningar, där konfidensintervallet är större än andelsskattningen, har också prickats. I fråga 3, 6 och 13 fick de svarande ange fler än ett svarsalternativ. Därför summerar inte statistiken till . De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de form‐ ler som presenterats i avsnitt Viktberäkning och estimation med hjälp av SPSS/SAS och variansprogrammet ETOS. Materialet lämpar sig bäst att redovisas som totaler eller procentuella ande‐ lar för hela målpopulationen eller fördelat på olika redovisningsgrupper. Ofta redovisas statistik inte bara för hela populationen utan också för del‐ grupper (redovisningsgrupper). Redovisningsgrupper i den här under‐ sökningen kan avgränsas med hjälp av registervariabler (kön, ålder, utbildning och utländsk/svensk bakgrund). Detta är första gången som SCB genomför undersökningen. Användning tillsammans med annan statistik Detta är första gången som SCB genomför undersökningen. Kalibreringsrapport (här utelämnad) Rapport – Expertgranskning (här utelämnad) Frågeblankett och informationsbrev (bilagd före Teknisk Rapport) Domstolspraxis rörande förnamnets form Anm.: (+) efter rubriknamnet anger att det anmälda eller ansökta namnet slutligt har godkänts, (-) att det inte har godkänts. Länsrätten i , dom i mål nr 7993-98 Lingon (-) avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva namnet Lingon som förnamn jämte andra förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, anförde att namnet Lingon, med hänsyn till de associationer som detta har till något ätbart, kan leda till obehag för bäraren, i vart fall under uppväxtåren, och där- för inte kan anses lämpligt som förnamn. Kammarrätten meddelade inte prövningstillstånd. Länsrättens avgörande stod därför fast. Länsrätten i , dom i mål nr 990-02 Tomhet (-) avslog anmälan från en man som önskade för- värva Tomhet som förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, fann att Tomhet i viss mån kunde anses vara stötande för den all- männa anständighetskänslan och kunde ge bäraren ett betydande obehag. Det ansökta namnet ansågs därför uppenbarligen inte vara lämpligt som förnamn. Länsrätten i , dom i mål nr 3028-03 Tid (+) avslog, så vitt här är av intresse, anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärvat Tid som förnamn jämte andra förnamn, med motivering att namnet var olämpligt som förnamn då det är en måttenhet och en faktisk företeelse. Länsrätten gjorde en annan bedömning och fann att namnet inte var uppenbart olämpligt som förnamn och inte heller kunde väcka anstöt eller antas leda till obehag för bäraren. Hinder mot att god- känna Tid som förnamn ansågs därmed inte föreligga. Länsrätten i , dom i mål nr 3699-03 Skrot (-) avslog anmälan från en man som önskade för- värva Skrot som förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, anförde att Skrot måste anses ha sådan negativ karaktär att det kan antas leda till obehag i den bemärkelse som avses i 34 § namnlagen. Hinder mot att godkänna namnet som förnamn ansågs därför före- ligga. Länsrätten i , dom i mål nr 7594-03 Passionfruit (-) avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva Passionfruit som ett av flera förnamn, med moti- vering att det inte var lämpligt som förnamn. Flickan var både svensk och australiensisk medborgare och Passionfruit var regi- strerat som förnamn i . Länsrätten fann att namnet Passionfruit först och främst förde tankarna till en specifik frukt och att det redan av den anledningen kunde anses som olämpligt. Vad beträffade de internationella aspekterna i målet ansåg läns- rätten att dessa inte var så starkt vägande att de övervägde de olämplighetsskäl som talade emot att Passionfruit skulle god- kännas. Länsrätten ändrade således inte beslut att inte godkänna Passionfruit som förnamn. Länsrätten i , dom i mål nr 4348-04 (+) avslog anmälan från föräldrar om att lägga till förnamnet till deras dotters befintliga förnamn My varigenom förnamnet skulle erhållas. Beslutet motiverades med att namnet kunde leda till obehag och dessutom leda till missförstånd. Länsrätten, som gjorde en annan bedömning, konstaterade inled- ningsvis att de båda namnen My och är vedertagna namn för kvinnor och fann, att även om den ansökta namn-kombinationen var ovanlig, kunde namnet inte antas väcka anstöt, leda till obehag för bäraren eller av annan anledning anses vara ett sådant namn som uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn. Länsrätten i , dom i mål nr 735-08 November (+) avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva som ett av flera förnamn, med motivering att det kunde leda till obehag för ett barn att namnges med kända beteckningar för föremål eller begrepp som associerar till något helt annat än namn. Länsrätten, som ändrade beslutet, fann att den omständigheten att är ett namn på en månad och att ordet inte tidigare varit i allmänt bruk som förnamn inte medförde hinder mot att godkänna namnet. Kammarrätten i , dom i mål nr 3183-1983 Knalle (-) i avslog anmälan från för- äldrar om att deras 15-årige son skulle förvärva namnet Knalle som förnamn, ett namn som denne enligt uppgift alltsedan födelsen hade kallats för i alla sammanhang. i stift lämnade överklagandet utan bifall med motiveringen att namnet kunde antas leda till obehag för bäraren. Kammarrätten ändrade inte beslut. En ledamot var skiljaktig och fann att anledning saknades att inte godkänna det ifrågavarande förnamnet. Kammarrätten i , dom i mål nr 1674-1983 Myran (-) i avslog anmälan om utbyte av för- namnet mot Myran. i lämnade över- klagandet utan bifall och anförde som skäl följande. Namnet Myran förekommer inte i annat än som smeknamn. Det finns inte heller med i patent- och registreringsverkets förnamns- register. Namnet står i bestämd form till skillnad från andra förnamn tagna från naturen. anser att namnet såväl till form som till innebörd strider mot svensk namntradition. Kammarrätten ändrade inte beslut. En ledamot var skiljaktig och fann att anledning saknades att inte godkänna det ifrågavarande förnamnet. Kammarrätten i , dom i mål nr 9940-1983 Bajen (-) i avslog anmälan från en man om att lägga Bajen till sin övriga förnamn. Lunds dom- kapitel framhöll efter överklagande att tillämpningen av 34 § namn- lagen blir något annorlunda för den som önskar lägga till ett för- namn vid vuxen ålder än i andra fall, men fann viktigt att det inte heller i dessa fall godkänns förnamn som inte är lämpliga. Enligt var namnet Bajen – även om bäraren uppfattade det på annat sätt – uppenbarligen inte lämpligt som förnamn. Kammar- rätten fastställde beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 8796-1983 Junior (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva Junior som tredje för- namn. Lunds domkapitel, som ansåg att namnet kunde antas leda till obehag för bäraren och uppenbarligen inte var lämpligt som för- namn, avslog överklagandet. I kammarrätten förelåg yttrande från PRV i vilket verket förklarade att förnamnet Junior trots ordets ursprung och betydelse borde beviljas enligt gällande namnlag. Med hänsyn härtill och till att namnet Junior redan förekom som för- namn för 73 män, varav några hade det som första namn, fann kam- marrätten att namnet inte kunde anses stå i strid med bestäm- melsen i 34 § namnlagen. Kammarrätten i , dom i mål nr 186-1984 (+) i avslog föräldrars anmälan om att deras son utöver skulle förvärva förnamnet . ändrade inte beslutet och anförde som skäl att namnet uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn då det inte var tillfredsställande ur språklig eller annan namnvårdande synpunkt samt att det kunde antas att namnet kan leda till obehag för dess bärare. tillade att föräldrars hyllning till en uppskattad fotbollsspelare i sådana fall inte får tjäna som vägledning vid namngivningen av ett nyfött barn. I kammar- rätten förelåg yttranden från bl.a. , PRV:s namnsektion och dess språkexpert i namnärenden, professor . Samtliga utom språknämnden var negativa till att godkänna förnamnet . Kammarrätten fann emellertid att namnet varken kunde antas leda till obehag för bäraren eller från språklig eller annan synpunkt var uppenbart olämpligt som för- namn. Hinder mot godkännande befanns därför inte föreligga. Kammarrätten i , dom i mål nr 404-1984 Ampo (+) i avslog anmälan från en kvinna om att lägga till namnet Ampo till sina övriga förnamn. domkapitel lämnade sökandens besvär utan bifall med motiveringen att namnet inte var så tillfredsställande ur namn- vårdande synpunkt att det kunde godtas som förnamn. Kammar- rätten fann däremot att hinder inte förelåg enligt 34 § namnlagen att godkänna Ampo som förnamn för anmälaren och ändrade beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 1815-1984 (-) i avslog föräldrars anmälan om att deras son skulle förvärva som förnamn. ändrade inte beslutet och anförde som skäl att ett patronymikon visserligen kan godkännas som förnamn men inte en förkortning av ett patronymikon. Kammarrätten anslöt sig till bedömning och lämnade överklagandet utan bifall. Kammarrätten i , dom i mål nr 3578-1984 Io (+) i avslog anmälan från en kvinna om att till sina förnamn lägga namnet Io med den motiveringen att det var inte var ett förnamn utan en förkortning av anmälarens befintliga förnamn, . Lunds domkapitel lämnade överklagandet utan bifall och anförde att det enligt dom- kapitlet var uppenbart att Io inte var lämpligt att använda som för- namn. I kammarrätten hade avgetts yttrande från bl.a. som inte hade någon erinran mot att namnet god- kändes som förnamn för en kvinna. konstaterade att Io var ett från den grekiska mytologin välkänt kvinnonamn samt anförde att Io hade klar namnkaraktär och att det inte skulle kunna leda till något som helst obehag för bäraren. Mot bakgrund av särskilt det yttrandet fann kammarrätten att namnet Io som för- namn varken kunde väcka anstöt eller antas leda till obehag för bäraren. Inte heller hade det framkommit någon omständighet som kunde medföra bedömningen att namnet av någon annan anledning uppenbarligen inte kunde anses lämpligt som förnamn. Kammar- rätten godkände följaktligen Io som förnamn för anmälaren. Kammarrätten i , dom i mål nr 4597-1983 Måne Totou (-) i avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva namnen Måne och Totou som två av flera förnamn. lämnade överklagandet utan bifall och anförde att Totou var ett kuriöst namn medan Måne var ett konkret substantiv med betydelsen himlakropp, som det skulle strida mot svensk namntradition att använda som förnamn. Sam- mantaget var namnen uppenbarligen inte lämpliga som förnamn och kunde antas leda till obehag för dottern. Kammarrätten änd- rade inte beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 8028-1984 (-) i Östertälje avslog en mans anmälan om att till sitt befintliga förnamn Hans lägga förnamnet . i , som avslog överklagandet, anförde att några hinder mot att anta namnet i och för sig inte förelåg men att då det som i föreliggande fall skulle innebära att anmälaren skulle få samma namn i två snarlika former kunde det inte anses lämpligt ur namn- vårdande synpunkt att godkänna som förnamn. hänvisade härvid till ett uttalande av departementschefen i proposition 1981/82:156 s. 69. En ledamot av anmälde skiljaktig mening. Kammarrätten ändrade inte på beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 1318-1985 (+) i avslog anmälan från en person som till sina övriga förnamn önskade lägga namnet . Dom- kapitlet gjorde bedömningen att namnet hade karaktär av smek- namn härrörande från namnet . Med hänvisning till vad som med avseende på sådana fall anförts i proposition 1981/82:156 s. 69 och 71 fann att namnet ur språk-vårdande syn- punkt uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn och beslutade att inte godkänna som förnamn. Kammarrätten fann där- emot, efter att namnsektionen vid PRV tillstyrkt anmälan, att hinder inte förelåg att godkänna som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 1114-1985 Åskar (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva namnet Åskar som ett av två för- namn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall och anförde som skäl att stavningen på namnet strider mot svensk namntradition och att det med hänsyn till språkliga och namn- vårdande synpunkter uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. I kammarrätten inhämtades yttrande från PRV, i vilket verkets namnsektion tillstyrkte bifall till överklagandet då det sökta namnet var väl förenligt med de synpunkter som får läggas på tillämpningen av 34 § namnlagen. Kammarrätten fann på de av PRV anförda skälen att hinder inte förelåg mot att godkänna Åskar som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 2195-1985 (-) i avslog en mans anmälan om att byta förnamnet mot kvinnonamnet . Varken domkapitel eller kammarrätten ändrade på beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 3363-1985 A (-) i avslog anmälan från en person om att byta förnamnet mot ett förnamn bestående av enbart bokstaven A. Efter överklagande lämnade i sökandens besvär utan bifall och anförde att bokstaven A främst av språkliga skäl uppenbarligen inte är lämplig som förnamn, att bokstaven A inte är något namn samt att en ensamstående bokstav dessutom uppfattas som en förkortning av ett förnamn som börjar på bokstaven i fråga. Kammarrätten fastställde dom- kapitlets beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 5990-1983 (-) avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva förnamnet , som ett av tre förnamn, med hänvisning till att namnet i brukas enbart som pojknamn. Kammarrätten lämnade besvärstalan utan bifall, om än med en delvis annorlunda motivering. Kammarrätten i , dom i mål nr 808-1984 Holdgaard (-) avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva Holdgaard som ett av två förnamn med moti- veringen att namnet hade efternamnskaraktär. Dottern hade dubbelt medborgarskap, danskt och svenskt, och familjen var vid tiden för dotterns födelse bosatt i . I hade dottern registrerats med förnamnen och i Dan- mark hade hon givits namnen . I kam- marrätten inhämtades yttrande från PRV som visserligen fann namnet olämpligt men som likväl, med hänsyn till de inter- nationella omständigheterna i målet och till intresset av enhetlig registrering av individer med internationell bakgrund tillstyrkte bifall till överklagandet. Kammarrätten fann dock att den inter- nationella anknytning som förelåg i målet inte skulle tillmätas avgörande betydelse vid prövning av förnamnets lämplighet enligt 34 § namnlagen. Med hänsyn till Holdgaards karaktär av efternamn lämnades därför klagandens besvär utan bifall. Kammarrätten i , dom i mål nr 3165-1984 (+) i och domkapitel avslog anmälan från en man om tillägg av kvinnonamnet som förnamn. I kammarrätten inhämtades yttrande från PRV, i vilket verkets språkvetenskaplige expert framhöll att -a inte är exklusivt feminint och förklarade att några vägande invändningar inte kunde riktas mot att låta anmälaren få det redan brukade namnet officiellt erkänt. Kammarrätten fann med hänvisning till yttrandet att hinder inte förelåg att godkänna förnamnet som tilläggs- namn för anmälaren. Kammarrätten i , dom i mål nr 3691-1984 Greko (-) i kyrkobokföringsdistrikt avslog en anmälan om att som tredje förnamn få lägga till namnet Greko. Lunds domkapitel ändrade inte beslutet och anförde som huvud- sakligt skäl att namnet hade efternamnskaraktär och även användes som efternamn. Kammarrätten fastställde beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 3480-1984 Ummis (+) i och i avslog en kvinnas begäran om att få lägga till Ummis som ytterligare för- namn, med motiveringen att namnet inte är lämpligt som förnamn. Kammarrätten inhämtade yttrande från PRV (namnsektionen) som tillstyrkte ansökan då dels , , , och dels , , , redan finns som förnamn på kvinnor. Kammarrätten ändrade underinstansernas beslut och förordnade att Ummis skulle godkännas som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 4484-1985 Åskvigg (-) i avslog anmälan från en person om att lägga till Åskvigg som ytterligare förnamn. I kammarrätten anförde att namnet knappast kunde bedömas som uppenbarligen inte lämpligt, medan PRV avstyrkte anmälan under åberopande av ett utlåtande av sin språkvetenskaplige expert, professor . Enligt utlåtandet pågick en oav- bruten nybildning av efternamn, varvid vanliga ord i språket och särskilt föråldrade sådana tas upp och brukas som efternamn. Bild- ningen av nya förnamn var däremot obetydlig när det gäller användning av språkets vanliga ord och de bör då vara enstaviga eller, vid tvåledade namn, inte vara påträngande till innebörden. Kammarrätten lämnade överklagandet utan bifall och anförde i domskälen följande: Ordet Åskvigg ger – genom sin konstruktion och därför att det förut inte är använt som personnamn – intryck av att vara ett nytaget efter- namn. Det är då uppenbarligen inte lämpligt som förnamn och kan därför inte godkännas. En skiljaktig mening anmäldes. Kammarrätten i , dom i mål nr 9292-1984 October (-) i avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva namnet October som förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall med motivering att namnet kunde antas leda till obehag för bäraren. Kammarrätten ändrade inte beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 4867-1985 (+) i avslog anmälan om att till befintliga förnamn lägga namnet . Lunds Dom- kapitel, som lämnade anmälarens besvär utan bifall, anförde som grund och med hänvisning till förarbetsuttalanden, att det ur namnvårdande synpunkt inte är acceptabelt att till förvärvade för- namn lägga ett i och för sig acceptabelt smeknamn härlett ur ett av förnamnen som redan bärs. Den ansökta namnkombinationen medförde därför enligt att namnet blev uppen- barligen olämpligt som förnamn. Kammarrätten gjorde en annan bedömning och anförde att det åberopade förarbetsuttalandet inte kunde anses ha den innebörden att ett förnamn ska anses olämpligt enbart av den anledningen att det namn som sökanden vill anta låter snarlikt hans/hennes övriga namn. I domslutet upphävde kammarrätten underinstansernas beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 2722-1986 (+) i avslog anmälan från en person om att förvärva som förnamn. i avslog överklagandet och anförde att är uppen- bart olämpligt som förnamn eftersom det har smeknamns- eller öknamnskaraktär. Kammarrätten hänvisade till förarbetsuttalanden om att den enskilde i så stor utsträckning som möjligt bör få bestämma vilket namn han eller hon ska ha och att det bör vara möjligt att erhålla bl.a. smeknamn som förnamn om det är tillfreds- ställande ur språkliga och andra namnvårdande synpunkter. Mot bakgrund härav förelåg inte hinder mot att som förnamn godkänna namnet . Kammarrätten i , dom i mål nr 7312-1985 Fiddeli (+)