sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — Enkätens första fråga behandlar kommunernas krav på förtids- röstningslokaler och lyder: Vilka krav ställer kommunen vid valet av röstningslokal för förtids- röstning i fråga om lokalisering och tillgänglighet? I svaren på fråga ett ryms tre dimensioner av krav och information; (i) vilka geografiska egenskaper lokalerna har; (ii) vilka andra egenskaper lokalerna har; samt (iii) vilken typ av lokaler som används och bör användas. Dessa tre dimensioner diskuteras nedan i tur och ordning. Valet av röstningslokaler och dess belägenhet kan i ett inledande skede tyckas trivialt. Vid närmare eftertanke kan dock det självklara te sig mindre självklart. Förutom att påverka det totala valdeltagan- det kan valet av förtidsröstningslokal tänkas påverka valet på två sätt: 10 Från 2010, Åttapartivalet , Statistiska Central- byrån2011:16. -Den kan underlätta för vissa grupper att rösta -Den kan minska möjligheten för en viss grupp att rösta Den första punkten är tvetydig i den meningen att ett ökat val- deltagande i grunden är något positivt. Problematiskt blir det först om en viss grupps röstande underlättas av eller en valnämnd i syfte att påverka utfallet av valet.11 Skulle exempelvis en kommuns valnämnd endast öppna förtidsröstningslokaler i områden där ett visst parti är överrepresenterat eller genom röstningslokalernas öppettider försöka stimulera röstning hos samhällsgrupper som i oproportionerlig utsträckning röstar på ett visst sätt kan det falla inom denna kategori, förutsatt att det inte finns andra skäl att försöka stimulera röstande hos just denna grupp. Några entydiga tecken på att sådan otillbörlig påverkan pågår finns inte i enkät- svaren men det finns gränsfall som exempelvis att en kommun låter en mobil röstningslokal uppsöka vissa arbetsplatser i kommunen. Den andra punkten, att försöka minska möjligheten för en viss grupp att rösta är inte sällan oförenligt med lagen12 och det saknas indikationer i enkätsvaren att några sådana försök skulle före- komma från valnämndernas sida. En risk som föreligger är dock att nämnderna oavsiktligt minskar sannolikheten att medlemmar av vissa grupper går och röstar. Källan till sådan oavsiktlig utestäng- ning kan exempelvis vara att nämnden bortser från en viss grupp då de avgör var i ett samhälle folk rör sig och vad som är centralt vilket är återkommande motiveringar till röstningslokalernas geo- grafiska placering. Det kan synliggöras av motfrågor så som vilka rör sig? och centralt för vem?. Risken är att svaren på dessa frågor är samma typ av personer som sitter i valnämnden, de som inte faller inom denna kategori kan därmed riskera att ha sämre möjligheter att rösta. med denna risk att omedvetet avvika från regler och riktlinjer har valnämnderna att hantera balansgången mellan väljarmässig tillgänglighet och vad som är praktiskt möjligt. 11Att partier arbetar för att mobilisera just sina väljare faller inte inom kategorin problema- tiskt då de inte har något ansvar att agera opartiskt. 12Tillskillnad från punkt ett är det för partierna ofta direkt olagligt att begränsa någons möjlighet att rösta men i stället kan det vara motiverat att staten inför regler som har som bieffekt att de minskar en viss grupps möjligheter att rösta. Exempelvis kan krav på legitimation vid röstning vara lämpligt trots att det kan minska vissa gruppers möjligheter att rösta. SOU 2013:24 Bilaga 4 svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Det kan diskuteras om Knutpunkter och Centralt är samma kategori, vi har dock valt att koda olika böjningar av centralt som centralt då det kan tolkas i termer av geografisk centralitet. Fraser som där folk rör sig och där många passerar har i stället kodats som knutpunkter samt förstås även då kommunerna angett just vid knutpunkter. * Med tillgänglighet åsyftas alla olika böjningar av tillgänglighet som inte förekommer ihop med för rörelseförhindrade (eller liknande)/kraven på tillgänglighet/anpassad eller där tillgänglighet åtföljs av ordet lättillgängligt (och liknade). Då dessa fraser förekommit har de olika böjningarna av tillgänglighet kodats som handikappanpassat. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Kategorierna är inte ömsesidigt uteslutande, en kommun kan därmed kodats som att de uppger både exempelvis tillgänglighet och knutpunkter. Det bör påpekas att ordningen de olika som dimensionerna som nämndes i inledningen avhandlas i inte ska tolkas som en rang- ordning. Att frågan om rörelsehindrade som är en grupp väljare som utan särskild hänsyn hade kunnat ha minskad möjlighet att rösta, förekommer först här ska alltså inte tolkas som att det är en mindre viktig fråga. Tvärtom är tillgänglighet för rörelsehindrade den enskilda fråga som nämns av flest kommuner i redogörelserna för förtidsröstningslokalernas egenskaper.13 Flera kommuner anger även att de använder sig av tillgänglighetskonsulter eller har ett samarbete med handikapprörelsen för kvalitetssäkring av röstnings- lokalerna.14 13Vallagen föreskriver att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om öppet- hållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. men lämnar även öppet för undantag om det av särskilda skäl finns behov av att som röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet (Vallagen 3 kap. 3 §). Det utreddes i samband med 2003 vallagskommitté om det skulle ställas krav på att alla vallokaler skulle var tillgängliga, kommittén ansåg dock inte det som lämpligt då det saknas sådana lokaler i en del valdistrikt. Kommittén ansåg därför att det fortsatt skulle vara möjligt för valförrättare att på ett säkert sätt ta emot röster utanför lokalen om lokalen inte var tillgänglighetsanpassad (Ny vallag SoU 2004:111 s. 212). 14Att samverka med lokala handikapporganisationer föreslås även av i myndighetens uppgifter (vid valen 2010 s. 44). Bilaga 4 SOU 2013:24 Kommentar: Antal omnämnanden avser det totala antalet omnämnanden i tabellen, Antalet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast engång per kommun. I kategorin tillgänglighetsanpassad har även kommuner som inte nått full tillgänglighet i all röstningslokaler men som i urvalet strävat efter full tillgänglighet. Utifrån svaren på frågan om kommunernas krav på förtidsröst- ningslokaler förefaller valnämnderna ha tre dimensioner att väga mot varandra för att avgöra vad som är en lämplig förtidsröstnings- lokal. Man ska kunna få tillgång till själva lokalen, lokalen ska vara geografiskt lämplig och lokalen ska ha vissa egenskaper. Flera kommuner anmärker att det är svårt att hitta lokaler som uppfyller kraven och vissa vittnar om hur de saknar möjligheter att tillgodose kraven på tillgänglighet. Den tredje dimensionen är den som beskriver vilken typ av lokaler som valnämnderna har använt som förtidsröstningslokaler. Det är dock endast 60 av de 226 svarande kommunerna som har angett vilken typ av lokaler som förekommer som förtidsröstnings- lokaler och de anger inte lokaltyp för samtliga lokaler. SOU 2013:24 Bilaga 4 Kommentar: Antal omnämnanden avser det totala antalet omnämnanden i tabellen, Antalet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Endast de enkäter där respektive lokal nämns under fråga 1 ingår här i statistiken. I kategorin Kommunkontor/Stadshus ingår även två fall där medborgarkontor anges. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. * Procenttalet avser den procentandel av det totala antalet lokaler som utgörs av kommunala lokaler. Vi har därför valt att i stället utgå ifrån de listor över förtids- röstningslokaler som de lokala valnämnderna lämnar till Valmyndig- heten, detta gör att vi i tabell 3b kan redogöra för samtliga förtids- röstningslokaler i landets samtliga 290 kommuner. Vi har även valt att redovisa siffrorna val från Förtida röstning i (et al 2008:33). De lokaler som angetts av de 60 kommu- nerna som svar på enkäten återfinns i tabell 3a. En jämförelse mellan den tabell 3a och tabell 3b visar tydligt att enkäten inte fullt ut lyckas skildrar faktiska förhållanden när det kommer till andelar och antal samt att svaren därmed inte är representativa. I enkät- svaren lyfts dock i princip samtliga olika lokaltyper även om precisionen i tabell 3b är högre. Detta medför att vi vid övriga frågor fäster mindre vikt vid hur många som framför något, i stället koncentrerar vi oss främst på att något framförs. Nästan var tredje förtidsröstnings lokal är ett bibliotek. En förklaring till det är sannolikt att de anses som lämpliga då de ingår i den kommunala förvaltningen som de är ordnade för att vara fysiskt tillgängliga för allmänheten. Den näst vanligaste lokal- typen var vid valet en skola som är vanligare som förtidsröstningslokal än butikerna. Kombineras samtliga förvalt- ningskontor, kommun-/stadshus och medborgarkontor utgör dessa förvaltningsbyggnader och är därmed något vanligare än butikerna. Sammantaget utgörs av lokaler som normalt inrymmer kommunala verksamheter vilket gör de klart vanligast förekommande förtidsröstningslokalerna.15 En fördel som vissa kommuner påpekar i sina enkätsvar med de kommunala lokalerna är att lokalens personal kan förmås sköta själva röst- mottagningen. Detta är dock inte unikt för de kommunala lokalerna, det förekommer även att personalen i exempelvis matvarubutiker agerar röstmottagare då matvarubutiker används som förtids- röstningslokaler. I vissa fall har det varit valnämndens uttryckliga önskan att främst eller endast använda kommunala lokaler som förtidsröstningslokaler. 15 I kommunala lokaler inkluderas kategorierna bibliotek, skolor, kommun, stads-, medborgar- och omsorgs och vårdcentraler. Skolor, omsorgs och vårdcentraler har således inkluderats trots att dessa kan vara i privat regi och/eller landstingsregi. Kommentar: Till kategorin bibliotek har samtliga bibliotek inräknats oavsett lokalisering. Kategorin butiker utgörs av servicebutiker, köpcentrum och bensinstationer samt banker. Svensk kassa- service består uteslutande av kassakontor. Kategorin skolor gäller uteslutande skollokaler av olika slag, dock ej skolbibliotek som räknats till bibliotekskategorin. Kategorin kommun utgörs av lokaler som direkt kan kopplas till kommunen såsom kommunhus, kommunkontor, kommunförvaltning, förvaltningskontor, medborgarkontor och lokala servicekontor. Till kategorin stads- hör stadshus, rådhus, stadsdelsnämnd eller stadshuskontor. Kategorin omsorg och vårdcentraler utgörs av äldre- boenden, gruppboenden och , dagcentraler och vårdcentraler samt sjukhus. Kategorin Församling- gäller församlingshem, församlingsgård, missionskyrkor, bönehus och pastors- expeditioner. Kategorin post- gäller olika postmottagningsställen. Kategorin medborgar- gäller medborgarhus och medborgarkontor. Kategorin Folkets hus gäller uteslutande folkets hus medan kategorin särskilda röstmottagningsställen innefattar uttryckliga särskilda röstmottagningsställen samt valbussar. Till kategorin övriga offentliga lokaler räknas centralstationer, kulturhus, konsert- hus, muséer, företagscentran, turistbyråer, idrottsanläggningar. I kategorin övriga privata lokaler räknas ideella föreningar, Röda Korset, konferens- och hotellanläggningar. Siffrorna samt kodningsschemat är hämtat från et al 2008:33. Något som knappast är förvånande, inte minst med tanke på att svensk kassaservice inte har några kontor, det kan även nämnas att inga förtidsröstningslokaler vid valet definierades av kommu- nerna som Post- eller Kassa-service lokaler. Lagändringen års val då ansvaret för förtidsröstningen överfördes från Posten till kommunerna kan därmed anses ha kommit tidsmässigt lämpligt. Värt att notera är även att det totala antalet förtids- röstningslokaler har ökat sedan valet . som består av olika religiöst anknutna lokaler har ökat i både antal och andel. Dessa förekommer inte minst i kommuner som har lokalförsörjningssvårigheter vilket diskuteras längre ner i texten. I kategorin särskilda röstmottagnings- ställen ingår valbussar vilket i regel avser bussar som normalt är bokbussar. Förekomsten av bokbussar som röstningslokaler kan vid en första anblick tyckas illustrera den stora variationen i befolkningstäthet i men även om de oftare anges som röstningslokal i glesbygd kan även väljare i minst en kommun i huvudstadsregionen rösta i bokbuss. Bokbussarna som uppsökande röstningslokaler visar på själva kärnan i röstningslokalens funktion nämligen att underlätta möjlig- heten för väljarna att utöva sin demokratiska rättighet genom att välja representanter genom ökad tillgänglighet. Det saknas dock entydigt stöd i forskningen för att en ökad tillgång på förtids- röstningslokaler ökar valdeltagandet på en individuell nivå (et al ). En skiljelinje som finns mellan kommunerna i fråga om rikt- linjer och reglering av lokalernas beskaffenhet är den mellan de kommuner som trycker på flexibilitet för kommunerna att själva avgöra hur regelverket ska tolkas och de kommuner som vill ha tydligare central styrning. Analysen tyder på att gruppen som önskar flexibilitet inte endast utgörs av kommuner som har stora ytor och liten befolkning, även om det är bland dessa som för- samlingshem förekommer som förtidsröstningslokaler. Svårigheter med att få tillgång till lämpliga lokaler finns även i exempelvis , där inte minst priset för lokaler inverkar. Det är utifrån de problem som dessa kommuner framför, svårt att inte se fördelarna med att som en kommun skriver det kanske skulle underlätta om valnämnden med stöd av vallagen kan begära att få använda lokaler för förtidsröstning, samt att få till- räckligt med utrymme för en bra röstningsprocess. Att ge valnämnderna rätten att på så vis expropriera andra verksam- heters lokaler är dock inte oproblematiskt. Då inte alla kommuner redogör för sin syn på flexibilitet kontra styrning går det inte att utifrån enkätsvaren fastställa exakt hur fördelningen av önskemålen ser ut. Det kan dock konstateras att vissa kommuner inte finner det helt lätt att lösa lokalfrågorna och att det bland kommunerna finns olika syn på hur detta löses bäst. Det finns kommuner som trycker på behovet av flexibilitet vid tolkningen av direktiv, men det finns även kommuner som önskar tydligare direktiv och central styrning vad gäller såväl typ av lokaler som egenskaper hos lokalerna. Längst går de kommuner som vill se en reglering gällande att endast kommunala lokaler ska få före- komma som röstningslokaler. Bland de kommuner som motiverar varför de önskar tydligare styrning nämns två motiv. Det första motivet är när kommunerna önskar tydligare centrala kriterier för vad som exempelvis kan anses vara full tillgänglighet. En osäkerhet kring hur reglerna ska tillämpas förefaller då vara motivet. Det andra motivet är att kommunen inom ramen för en liten organisation har att axla ett tungt ansvar. Förhoppningen är då att tydligare reglering ska minska belastningen på valnämnden. Dessa skillnader bör dock inte överdrivas. Av de 151 kommuner som alls svarat på frågan om önskemål eller förslag på förbättringar i regelverket runt röstnings- och vallokalerna uppger att de inte har några önskemål. Riktlinjer för utformning av lokalerna Enkätens andra fråga rör kommunernas riktlinjer för utformningen av röstningslokaler: Vilka riktlinjer har kommunen för själva utformningen av röstnings- lokalen? Det som flest kommuner nämner som svar är att lokalernas utformning ska skydda valhemligheten och följa vallagen. De kommuner som uppger att de saknar särskilda regler för lokalernas utformning står inte med nödvändighet i motsats till de kommuner som anger särskilda hänsynstaganden då de sannolikt åsyftar att de saknar regler utöver gällande lagstiftning och direktiv. Det är tyd- ligt att de riktlinjer som kommunen väljer att ange som svar på frågan gäller delar av lagstiftningen som man särskilt trycker på eller riktlinjer utöver gällande lagstiftning så som att lokalen bör vara rymlig. Att kommunerna har riktlinjer kring att lokalen ska vara handikappanpassad eller vara neutral och utan propaganda är därför ett uttryck för särskild hänsyn eller en medvetenhet om att exempelvis möbleringen av lokalen kan påverka tillgängligheten. En intressant aspekt är därför att betrakta svaren inte utifrån vad som nämnts eller i förhållande till rådande lagar utan att beakta vad som inte nämnts och som inte regleras i rådande lagar. Kategorierna i tabell 4 bör inte betraktas som ömsesidigt ute- slutande utan snarare som kompletterande. De kommuner som uppgett att de utformar vallokalen med valskärmar som skydd för valhemligheten kan således ha uppgett och kodats för att de utformar lokalen i enlighet med vallagen. Det är av den anled- ningen totalantalet längst ner i tabellen överstiger antalet svarande kommuner i Tabell 4. Detta är till största del en följd av att frågorna genom enkätdesignen besvaras med fritext, mängden information som de svarande ger varierar då mycket mellan olika svarande och mellan olika frågor. Bilaga 4 SOU 2013:24 svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast engång per kommun. I kategorin valhemligheten säkras har utöver direkta omnämnanden om betydel- sen av valhemligheten även inkluderats svar som nämner valskärmar och insynsskydd i valsituationen. Det kan diskuteras var gränsen går mellan valhemligheten och handikappanpassning då omnämnan- dena i vissa fall rör betydelsen av valskärmar för sittande, dessa har dock endast kodats in i Valhemligheten då valskärmar för sittande knappast kan anses vara nog för att uppnå handikapp- anpassning. I kategorin vallagen ingår kommuner som angett vi följer lagen/regler eller på annat sätt anger att de följer gällande lagar och regler. Med kategorin som vanlig vallokal avses kommuner som angett att de strävat efter att utforma sina förtidsröstningslokaler på samma vis som vanliga vallokaler. I kategorin uppsamlingslådan endast för mottagare har omnämnanden av typen valurnan ska endast vara åtkomlig för röstmottagare kodats. * Uppsamlingslådan benämns genomgående som valurna av kommunerna vilket är felaktigt då valurnor endast finns i vallokaler och betecknar den låda i vilken valsedelskuverten stoppas i efter det att väljaren blivit avprickad i röstlängden. Den tredje frågan rör delade förtidsröstningslokaler och lyder: Vilka riktlinjer har kommunen, när en lokal för förtidsröstning används där det redan bedrivs eller kan komma att bedrivas någon annan form av aktivitet (t.ex. bibliotek, butiker, gallerior), för att röstmottagnings- stället ska vara klart avgränsat? Precis som svaren på fråga 2 är en stor del av svaren bekräftelser av gällande lagstiftning, avskild från annan verksamhet och insyns- skydd/valskärm korresponderar exempelvis tydligt med 8 kapitlet 1 § av vallagen. De mest angivna kategorierna är exempel på detta. Den första kategori som avviker från detta mönster är särskild skyltning som inte nämns i vallagen men väl på sida 5 i Val- myndighetens Handledning Förtidsröstning, en skrift som i princip samtliga svarande anger att de använder (se tabell 15). av alla omnämnanden är av denna typ. De enda riktlinjer som före- kommer och inte nämns i lagen eller handledningen är de tre minst nämnda kategorierna i tabell 5, alltså rymligt, dialog och tydligt flöde. Likt fråga två bör inte heller här kategorierna tolkas som ömse- sidigt uteslutande. Flera av kategorierna anges av kommunerna i samma svar. De kommuner som i tabell 5 angett inte aktuellt är kommuner som inte har eller upplever sig ha några förtids- röstningslokaler i lokaler som delas med annan verksamhet. Tabell 5 Riktlinjer då förtidsröstningslokalen delas med annan verksamhet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Inte aktuellt utgörs av kommuner som inte anser sig dela förtidsröstningslokalen med någon annan verksamhet. *Kategorin dialog med berörd personal betecknar de fall då kommu- nerna nämner just det eller då kommunen uppgett att de samverkar med personalen i röstningslokalen för att försäkra sig om att lokalen blir ordentligt avgränsad. Tydligt flöde (valsedlar röstningsbås rösta) avser att det ska vara enkelt för väljaren att se flödet från valsedlar via röstningsbåset till det att rösten är avlämnad. Enkätens fjärde fråga lyder: några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regleringen av röstningslokaler för förtidsröstning? 151 av kommunerna har svarat på frågan och av dessa framför 48 kommuner önskemål eller förslag på förbättringar. I tabell 6 redovisas de vanligast förekommande önskemålen. Att endast 11 kommuner trycker på behovet av lokal flexibilitet bör därför ses i relation till antalet kommuner som framför önskemål snarare än det totala antalet svarande eller det totala antalet kommuner i landet. Flera kommuner antar även ett resonerande förhållnings- sätt: å ena sidan önskemål om centrala riktlinjer, inte minst för att kompensera för att kommunen saknar experter på området; å andra sidan en önskan om lokal flexibilitet då vissa kommuner som saknar expertresurser och även kan ha få alternativ när det kommer till att välja ut lokaler. Det är viktigt att här påpeka att de kommuner som trycker på behovet av lokal flexibilitet inte alltid framför det som önskan om en förändring, i stället är det ofta en önskan att manöver- utrymmet vid tillämpningen av lagar och regler inte ska minskas. De kommuner som framför önskemål önskar genomgående förtydliganden kring olika regler och lagar, en notering i tabell 6 innebär således inte med nödvändighet att kommunerna efterfrågar fler regler eller högre krav utan tydligare krav. SOU 2013:24 Bilaga 4 svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Tillgänglighetsanpassning avser krav på tillgänglighet så som krav på handi- kappanpassning. Typ av lokaler avser önskemål om tydligare riktlinjer om vilka typer av lokaler som är lämpliga att använda som röstningslokaler. Lokal flexibilitet avser önskemål om att tolknings- utrymmet i lagar och regler ska bli eller förbli så stort att det är möjligt att ta hänsyn till förutsätt- ningarna i olika kommuner. Avskildhet/Avgränsningar avser önskemål om förtydliganden kring när en röstningslokal kan anses vara tillräckligt avgränsad och röstningen kan ske tillräckligt avskilt för att uppfylla de regler och lagar som finns. Valpropaganda, gränser för avser önskemål om förtydliganden kring när politiska budskap kan anses bryta mot kravet på att valpropaganda inte får förekomma vid röstningslokal. Möblering av röstningslokal avser önskemål om tydligare reglering av hur en röstningslokal ska vara möblerad. Ordningen på valsedlarna avser önskan om centralt reglering av ordningen i valsedelställen. Öppettider avser önskemål om centralt reglerade öppettider. Antal röst- mottagare avser önskemål om reglering av antalet röstmottagare i förtidsröstningslokaler. Minimistorlek avser önskemål om reglering av förtidsröstningslokalenens storlek. Säkerhet avser två framförda önskemål: (i)Säkerheten bör komma än mer i fokus. ; samt Rekommendation och riktlinjer om antal röstningslokaler och geografisk spridning, minimiyta, säkerhetskrav.. Det finns dock ett antal kommuner som inte bara vill ha tydligare regler eller slå vakt om lokal flexibilitet utan vill ha fler regler.