sou · H1B337 · 2013-05-30 00:00:00 — Av rapporten Country Reports on Human Rights Practices – Bosnien and , 1.d, Lifos 25082, framgår att en EU stödd styrka stödjer landet i dess arbete för att upprätthålla en säker och trygg miljö för invånarna. Korruption förekommer fortfarande inom säkerhetstjänsten men det finns organ dit man kan vända sig med klagomål vilket kan leda till disciplinära åtgärder. Lagen förbjuder vidare diskriminering på grund av ras, kön, funktionshinder, språk eller annan social status (avsnitt 6). Den allmänna situationen i Bosnien och är inte heller så- dan att uppehållstillstånd kan beviljas enbart på denna grund. finner att de trakasserier som A uppgetts ha utsatts för är kriminella handlingar från olika för honom okända enskilda personer vilket inte har sanktionerats av myndigheterna i och . Sådana handlingar är en sak för de rättsvårdande myn- digheterna i Bosnien och att hantera. A har vänt sig till polisen en gång för tre eller och han har själv uppgett att polisen då har haft vilja att hjälpa honom om han kunde identifiera personerna. A har trots att han ska ha blivit utsatt för trakasserier vänt sig endast en gång till polisen. Han har aldrig vänt sig till någon annan rättsvårdande myndighet för att anmäla de upplevda trakasserierna. Därför anser verket att familjen inte har uttömt möj- ligheten att få skydd från myndigheterna i hemlandet. Mot bakgrund av rapporteringen ovan, samt av vad som framkommit i ärendet, finner att myndigheterna i och har såväl vilja som förmåga att erbjuda skydd om familje- medlemmarna vid ett återvändande skulle utsättas för fortsatta krimi- nella handlingar. bedömer sammantaget att familjen inte visat att de inte skulle omfattas av det tillgängliga myndighetsskydd som finns att tillgå i Bosnien och . Familjen är således inte att betrakta som flyktingar, alternativa skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande enligt 4 kap. 1, 2 och 2 a §§. Vid denna utgång beviljas de inte heller flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring. Av förarbetena till en av de senaste ändringarna av utlänningslagen (prop. 2005/06:6 s. 28) framgår att det inre flyktalternativet, det vill säga att den enskilde kan få skydd på en annan plats i hemlandet, är en internationellt vedertagen princip. För att inre flykt ska bli aktuell som alternativ till flyktingskap måste den enskilde ha tillgång till ett effek- tivt skydd mot förföljelse i hemlandet. Därutöver ska det finnas en realistisk möjlighet till försörjning och förutsättningar för att leva på ett sätt som inte innebär onödigt lidande eller umbäranden. Hänvis- ningar till ett inre flyktalternativ måste göras med försiktighet och med beaktande av den enskildes personliga förhållanden och de all- männa förhållandena i hemlandet. kan skribentens behov av att gardera sig bidra till att läsaren får svårt att tolka texten. Uttrycken som det får förstås eller vad kan förstå ställer till problem. De ger onekligen in- trycket att skribenten är mycket osäker på om man har tolkat fakta- uppgifterna rätt – frågan är då om det är möjligt att basera en be- dömning på ett så osäkert underlag (jag har fetmarkerat uttrycken): Som det får förstås har du aldrig uttryckligen sagt till att du inte vill ansluta dig till dem. Familjen har även vänt sig till polisen som vilka, vad kan förstå, samtliga gånger upptagit anmälan i ärendena. använder skribenten verbet anses i bedömningarna. Det ger samma osäkra intryck och verkar ofta alldeles onödigt. Tydligare blir det om man enbart använder huvudverbet. Här är några exempel (jag har fetmarkerat den vaga frasen): konstaterar att du inte inkommit med några identi- tetshandlingar och du kan därför inte anses ha [har inte] styrkt din identitet. finner därmed att detta brev inte kan anses göra [gör] x asylskäl sannolika. Inte heller kan det anses att du har varit [har du varit] i att du kan anses ha [har] fått särskild anpassning till landet. räcker inte tydlighet heller Trots tydlig motivering med exempel och hänvisningar kan det vara svårt att förstå ett beslut. I det här ärendet har en romsk familj utsatts för hot och våld för att förmås lämna sitt hus, och gjort 30 polisanmälningar utan att något förbättrat situationen. Migrations- verket hänvisar till landrapporter som visar att landet har ett väl fungerande polisväsende. S och D berättade under den muntliga utredningen att de utsatts för trakasserier, hot och misshandel av maffian som agerat på uppdrag av en inflytelserik granne, L S. Orsaken till detta uppges vara deras rom- ska etnicitet. Problemen började då L S flyttade till samma gata som familjen och stämde dem. Han hävdade att de inte hade rätt till sitt hus eftersom de är romer. Domstolen konstaterade dock att familjen var de rätta ägarna till huset eftersom de hade alla köpehandlingarna. L S valde då att låta maffian hota och trakassera familjen ungefär en gång för att få dem att lämna sitt hus. , , misshandlades S och D av åtta personer. Även S:s mamma misshandlades av maffian . lämnade familjen landet. Vid ett återvändande uppger S att familjen riskerar att dödas. Ungefär 30 gånger har familjen kontaktat polisen, som har utrett händelserna. Ingen dokumentation på polisanmälningarna har inkom- mit till . Familjen har lämnat in en stämningsansökan angående äganderätten till deras hus, ett svar på stämningsansökan och en handling som upp- ges visa att S vistats på sjukhus efter att han blivit misshandlad. ifrågasätter inte att familjen har blivit stämd eller att S misshandlats. hänvisar sedan till rapporter från UD och samt domar från Migrationsöverdomstolen, för att fortsätta med den egentliga motiveringen: Mot bakgrund av den landrapportering som föreligger finner Migra- tionsverket att en person från Bosnien och som anser sig riskera övergrepp från enskilda personer, har möjlighet att vända sig till de inhemska myndigheterna för rättelse. Familjen har själv uppgett att polisen har agerat när de har kontaktat dem. I de fall familjen skulle vara i behov av skydd kan de vända sig till myndigheterna i och för hjälp. Familjen kan därmed inte anses vara i behov av skydd här i egenskap av flyktingar, alternativt eller övriga skyddsbehövande enligt 4 kap. 1, 2 eller 2 a §§ utlänningslagen. Vid denna utgång beviljas inte heller flyk- tingstatusförklaring, alternativ eller övrig skyddsstatusförklaring. Rekommendation: Se till att de egentliga skälen pedagogiskt svarar på frågan Varför? Att vara pedagogisk innebär att du måste bedöma fakta, värdera bevis, bemöta invändningar, utgå från relevanta bestämmelser, ange grunder samt pröva och problematisera argument för och emot. Inte minst måste du måna om att förklara så läsarna verkligen förstår. En följd av de vävda skälen är att beskrivningen av ärendet blir rörig med många upprepningar. När ny information från ärendet dyker upp under rubriken för beslutet är det svårt att veta om det är vad den sökande själv har uppgett eller bedömning av detta. Det är också svårt att få en bild av situationen, så att man kan följa sitt ärende och eventuellt upptäcka fel i ärende- hanteringen. I det här beslutet har jag noterat alla de tillfällen då skribenten skriver om de banderoller som den sökande sytt upp för demon- strationer i : Ärende om uppehållstillstånd m.m. /.../ Som skäl för ansökan har I K i huvudsak uppgett följande. Han arbetade som skräddare där han via beställningar sydde upp banderoller inför demonstrationer och martyrbegravningar i . /.../ I K har via sitt yrke som skrädare [sic!] sytt upp banderoller som sedan använts inför demonstrationer i för att visa sitt missnöje med regimen. /.../ I K har uppgett att han började sy upp banderoller på beställning ... ifrågasätter inte att I K sytt upp banderoller eller deltagit i demonstrationer. blir det ordagranna upprepningar: /.../ Sökandena har lämnat in en tazkira och en kopia av en tazkira. Skälen för beslutet Identitet /.../ Sökandena har lämnat in en tazkira och en kopia av en tazkira till stöd för sin identitet. Ny information om ärendet i skälavsnittet Här är ett exempel där ny information dyker upp långt in i texten. Först på sidan sex i beslutsmotiveringen framgår att de sökande (mor och dotter) flytt från hemlandet tillsammans med hela familjen som består av flera barn. Fram tills dess har det bara framgått att modern har ett barn och att ärendet gäller de två. Till slut reste H, hennes make och barnen till [Min anmärkning: Det har bara varit fråga om ett barn.] där de bosatte sig innan de hittade en smugglare som hjälpte dem att resa vidare till . Sökandena och övriga familjemedlemmar har under resan till skiljts åt i av smugglaren under resan till . När nya delar av ärendet redovisas i motiveringen, finns en risk att läsaren kan uppfatta att beskrivningen av ärendet färgats av hand- läggarens bedömning redan tidigt under utredningsprocessen. Läsaren kan uppfatta det som om skribenten bestämt sig för en uppfattning på förhand, när texten inte tydligt skiljer på fakta, analys och be- dömning. förekommer det att informationen inte alls är relevant för frågan. Här är ett exempel där skribenten räknar upp en rad om- ständigheter som kan innebära att den sökande kan ha rätt till skydd. Bland de många situationerna finns miljökatastrofer. Situationen kan måhända vara en av de grunder som räknas upp i lagstiftningen, men är inte relevant för just det här fallet: Som ovan konstaterat prövas ditt ärende mot hela . Det råder inte inre eller yttre väpnad konflikt eller andra svåra motsättningar i hela landet. är inte drabbat av en miljökatastrof. Du har heller inte gjort sannolikt att du riskerar ut- sättas för övergrepp eller sådan behandling som avses i 4 kap. 2§ och 4 kap. 2a§ [sic!] utlänningslagen om du återvänder till ditt hemland. Rekommendation: Undvik onödiga upprepningar av ärendet. Renodla beskrivningen så att all relevant information om ären- det finns i ärendebeskrivningen och inte i skälavsnittet. Undvik att ta med information som inte har relevans för frågan. Tydliga anvisningar om hur man överklagar Mottagaren får tydliga anvisningar om beslutet kan överklagas eller inte: Du kan överklaga detta beslut hos Förvaltningsrätten i , Migrationsdomstolen. Ditt överklagande ska vara skriftligt och måste ha kommit in till från den dag då du fick del av beslutet. Så här gör du -Skriv vilket beslut du överklagar och hur du vill ha det ändrat. -Skriv ditt namn, personnummer, postadress och telefonnummer. -Underteckna brevet med ditt namn. Om du har ett ombud som hjälper dig att överklaga kan ombudet underteckna brevet. Ombudet ska i så fall skicka med en fullmakt. -Skicka överklagandet till , Asylprövningsenheten 1 i , 428 80 . överlämnar överklagandet till Förvaltningsrätten i , Migrationsdomstolen om verket inte ändrar beslutet så som du vill. Få förklaringar till utelämnad information Inget beslut innehåller någon förklaring till att det saknas doku- mentation. Men i ett beslut finns en kommentar till varför all doku- mentation inte har tagits med. Läsaren får visserligen inte någon förklaring till varför allt som den sökande berättat inte är relevant för bedömningen, men skriben- ten kommenterar ändå att den inte är relevant för frågan: Biträdet har i inlagan hemställt att låter översätta de kopior av handlingar som A lämnat in till verket gällande pojkvännens far och hans systers sjukdomshistoria. ifrågasätter inte att släktingarna i hemlandet lider av sådant hälsotillstånd som görs gällande. Dock medför inte släktingarnas hälsotillstånd att A har ett skyddsbehov gentemot hemlandet. Mot bakgrund härav finner Migra- tionsverket ingen anledning att översätta de kopior som lämnats in i ärendet. Rekommendation: Utnyttja möjligheten att upplysa läsaren om varför information som kommit fram under utredningen inte tas med i beslutet. Punktlistor kan utnyttjas mer Med bilder kan man lyfta fram viktig information, eftersom de väcker läsarens uppmärksamhet och man läser av dem snabbare. Vanliga bilder i långa texter är punktlistor. I alla beslut förekommer punktlistor i beslutsmeningen och i laghänvisningar, men inte i övriga avsnitt. Punktlistor kan gärna utnyttjas mer i besluten. Rekommendation: Utnyttja punktlistor i större utsträckning – inte bara i själva beslutet utan även i motiveringen och beskriv- ningen av ärendet. För läsarna är det viktigt att snabbt få svar på de frågor de ställer. De flesta som läser ett beslut vill först och främst veta: Hur gick det? Då underlättar det om beslutet kommer så tidigt i texten som möjligt. Nästa fråga som läsarna ställer är: Varför gick det så? Där- för bör även motiveringen komma tidigt i texten. I de undersökta besluten kommer själva beslutet först i texten. Däremot dröjer det innan motiveringen kommer. Det skulle under- lätta om läsarna först fick läsa slutsats och be- dömning och sedan ta del av de fakta som skribenten har baserat bedömningen på. Det finns många informativa rubriker i besluten. Styckena är korta, logiska och tydligt markerade och innehåller bindeord som ökar flytet i texten. Men otydliga hänvisningar är ett problem i de flesta beslut. Läsarna behöver hjälp att hitta det viktiga Läsare behöver hjälp med att sortera innehållet: det ska presenteras i en logisk följd, vara möjligt att överblicka och hänga ihop i en helhet. En tydlig och logisk struktur hjälper läsaren att hitta i texten och gör det möjligt att följa med i textens resonemang. Det svåra är att utgå från läsarens behov av sammanhang – inte skribentens be- hov. De flesta läsare vill gå från helheten till delarna. Det är lättare att förstå ett resonemang om man först förstår vad det går ut på i stort, för att sedan kunna fördjupa sig i detaljerna. Alla beslut inleds med det viktigaste för läsaren, nämligen själva beslutet. Däremot dröjer det i regel länge innan den egentliga moti- veringen kommer, dvs. I långa beslut dröjer läsningen extra . Eftersom besluten är vävda kommer både beskrivningen av ären- det, laghänvisningarna och den egentliga motiveringen under . Det innebär att det är mycket svårt att hitta den egentliga motiveringen. Alltför sällan utnyttjar skribenten möjligheten att lyfta fram det viktigaste först. Den vanligaste strukturmodellen i avsnitten om ärendet och motiveringen är en kombination av tematisk struktur (ett ämne i taget) och kronologisk struktur (tidsföljd). Få skribenter utnyttjar den emfatiska strukturen (dvs. att börja med det viktigaste, till exempel slutsatsen eller bedömningen). Kronologisk struktur i beskrivningen av ärendet Kronologisk struktur passar ofta i beskrivningen av ärendet, vilket är klargörande när skribenten redogör för ett händelseförlopp. Händelseförlopp blir enklast att följa med i om det presenteras i tidsföljd. De hotades i bostaden . Innan hoten framfördes hade makarnas son blivit ombedd att samarbeta med krimi- nella personer genom att sälja knark vilket han vägrade. Okända maske- rade personer kom till bostaden och skrek jävla zigenare och att de skulle döda hela familjen. efter det senaste hotet försvann dottern . D har polisanmält såväl hoten som försvinnandet. När han vänt sig till polisen för att höra hur det går med utredningarna har de svarat att de inte kunde ge besked. innan familjen kom till söktes han upp av två polismän som uppgav att han kommer att förlora sina medborgerliga rättigheter om han söker asyl i något annat land. Både S och A var duktiga i skolan. I samband med att de slutade blev de uppmärksammade i TV och tidningar. Båda två hade så bra betyg att de kunde välja utbildning. påbörjade de utbildning till trafikpolis. Däremot passar den kronologiska strukturen mindre bra i andra avsnitt. Om skribenten använder en kronologisk struktur i bedöm- ningsavsnittet, kan läsaren få läsa länge innan det viktigaste kommer – även om det finns en tydlig rubrik. Logisk struktur i bedömningsavsnittet En logisk struktur underlättar för läsaren att följa med i skribentens resonemang. Här redogör skribenten för fakta, gör en bedömning och drar en slutsats: Du har till stöd för din asylberättelse lämnat in två polisanmälningar samt ett antal fotografier föreställande bland annat dig själv, din mor och din mors skola. konstaterar att de inlämnade polisanmälningarna är handskrivna dokument av mycket enkel utformning. De har därför ett mycket lågt bevisvärde. Oaktat handlingarnas beskaffenhet konstaterar att handlingarna endast visar att polisanmälningar är gjorda, men att det inte framgår hur myndigheterna har agerat i frågan. Angående de fotografier som är inlämnade i ärendet finner Migrations- verket inte anledning att ifrågasätta huruvida din mor bedriver en privat- skola i eller att hon har kontakt med bland annat parlaments- ledamöter. Någon ytterligare slutsats kan dock inte dras av handlingarna. bedömer att du genom den inlämnade bevisningen inte har gjort sannolikt att det finns en hotbild mot dig och din familj och du har inte heller gjort sannolikt att du och din familj inte kan få del av myndighetsskyddet i . Nackdelen med den logiska strukturen är att den viktiga slutsatsen kommer sist. Det innebär att det kan dröja länge och att läsaren måste lägga många detaljer på minnet innan hon kommer dit. Emfatisk struktur borde användas oftare Det går precis lika bra att upprätthålla logiken i resonemanget genom en emfatisk struktur. Genom att inleda motiveringen med det viktigaste ger man läsaren möjlighet att snabbt förstå slutsatsen, och lätt sätta sig in i vad som lett fram till den. Den emfatiska strukturen förekommer aldrig i besluten i undersökningen. För att visa att det är fullt möjligt att utnyttja den ger jag här ett fiktivt exempel med ett omskrivet beslut: bedömer att du inte är alternativt skyddsbehövande. Eftersom du inte uppfyller de krav som ställs för att en utlänning ska anses vara alternativt skyddsbehövande, kan du inte heller få alternativ skyddsstatusförklaring. Du har berättat att det i ditt hemland pågår inre konflikter och att du ibland inte kan lämna ditt hem, eftersom du riskerar att hamna i när- heten av olika stridigheter. Av information om situationen i X-land som har tillgång till (se Lifos nr x:x) framgår att det finns ett antal olika politiska grupperingar i landet. Det förekommer till och från att dessa grupper använder våld mot varandra och det poli- tiska läget är relativt oroligt. Det har inträffat att civilpersoner drabbats av dessa oroligheter. bedömer därför att du har visst fog för din oro att skadas på grund av våld i samband med inre konflikter i X-land. Men för att du ska få uppehållstillstånd på grund av dessa konflikter krävs att det finns en allvarlig och personlig risk att du kommer att skadas. Det ska alltså i princip finnas ett specifikt hot riktat mot dig. I vissa fall kan det våld som förekommer vara så allvarligt att en person kan riskera att skadas bara genom sin närvaro i landet. Du har inte påstått att det finns något särskilt hot riktat mot just dig. Även om det till och från förekommer strider mellan politiska grupper i landet bedömer att situationen inte är så allvarlig att det är fråga om ett urskillningslöst våld som riskerar att drabba civil- personer i hög utsträckning. Tematisk struktur lyfter fram de olika sakfrågorna När skribenten använder en tematisk struktur i motiveringen, dvs. tar upp sakfråga för sakfråga, kommer bedömningarna snabbare i texten. Då blir det lättare för läsaren att ta till sig resonemangen och slutsatserna. Alla beslut strukturerar innehållet tematiskt när flera delbeslut behandlas, i princip alltid under egna rubriker. Om sakfrågorna är många struktureras texten sakfråga för sakfråga (t.ex. identitet och hemvist, landinformation, flyktingstatus, alternativt skyddsbehöv- ande, övrig skyddsbehövande). Det finns många fördelar för läsaren med en tematisk struktur. Det blir lättare att se vilka olika delar beslutet innehåller. Alla fakta kommer i rätt sammanhang, och läsaren kan lättare bedöma vad hon ska ha informationen till. Även skribenten kan ha nytta av den tematiska strukturen, genom att det blir lättare att undvika onödiga upprepningar och irrelevant information. Rekommendation: Se till att avgörandet och den egentliga motiveringen kommer tidigt i texten. Använd en emfatisk struk- tur i motiveringen för att lyfta fram det viktigaste i avsnittet – slutsatsen. Kombinera med en tematisk struktur där de olika sakfrågorna lyfts fram i tur och ordning. Använd informativa rubriker för varje tema. I beskrivningen av ärendet passar ofta en kronologisk struktur bäst. Rubrikerna är ofta tydliga Rubrikernas uppgift är att visa vägen i texten. Genom rubrikerna hittar läsaren snabbt det hon söker och får en god överblick över innehållet. Hur skribenten utformar rubrikerna och var hon placerar dem har stor betydelse för läsarens förståelse av texten. Om rub- rikerna är informativa, det vill säga fyllda med information om vad avsnittet handlar om, får läsaren en tydligare bild av innehållet än om rubriken är vag. Det är även viktigt att läsaren förstår hur de olika rubrikerna hänger ihop med varandra, genom att rubrik- nivåerna är tydligt markerade. Alla beslut i undersökningen innehåller rubriker, med en tydlig nivåindelning och som svarar mot innehållet. Många rubriker är dess- utom informativa. Alla beslut anger under rubriken för beslutet inte bara be- dömningen, utan också laghänvisningar och beskrivningar av ären- det. Av det skälet är rubriken inte rättvisande eftersom den inne- håller annan information än vad rubriken anger. Under rubriken för beslutet borde enbart de egentliga skälen finnas, dvs. av- snittet där gör sin bedömning. Under rubriken för beslutet finns oftast flera under- rubriker, sakrubriker som motiverar de olika delbesluten. Ett beslut skiljer sig från övriga genom att det inte innehåller någon under- rubrik som signalerar var den egentliga bedömningen kommer. Trots att avsnittet sträcker sig över flera sidor, har det enbart . Avsnittet hade blivit lättare att läsa med under- rubriker. Så här kan rubrikerna se ut: Ansökan med mera Skälen för beslutet Därför anser att familjen inte är flyktingar, alternativt- eller övriga skyddsbehövande Därför får de inte uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter Därför avvisar familjen och beslutar att avvisningen ska ske Eller så här: Beslut Överklagande Ansökan med mera SKÄLEN FÖR BESLUTET Identitet och hemvist Den allmänna situationen i södra och mellersta Flyktingskap och skyddsbehov Barnets bästa Anförda skäl används fler underrubriker än vad som är vanligt: Beslut Överklagande Ansökan med mera Skälen för beslutet Identitet och hemvist Barnets bästa Tillämpliga rättsregler gällande skyddsbehov Alternativt skyddsbehövande Övrig skyddsbehövande Rätt till uppehållstillstånd för flyktingar och skyddsbehövande Därför avvisar och beslutar att avvisningen ska ske Det finns också beslut med rubriker i olika typsnitt och med for- muleringar som skiljer sig från mängden: Allmänt om situationen i Rättsregler Informativa rubriker är vanliga I besluten finns många informativa underrubriker, dvs. rubriker som månar om att förmedla så mycket information som möjligt om vad avsnittet handlar om. Välformulerade informativa rubriker lyfter fram avsnittets huvudbudskap och innehåller gärna ett verb som förtydligar relationen mellan övriga ord i rubriken. Några vanliga exempel: Därför anser att familjen inte är flyktingar, alternativt- eller övriga skyddsbehövande Därför får de inte uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter Därför avvisar familjen och beslutar att avvisningen ska ske I övrigt finns strukturrubriker som Sökande, Beslut, Ansökan med mera, Rättsregler och Överklagande liksom sakrubriker som Identi- tet m.m. och Allmänt om situationen i . Strukturrubrikerna säger ingenting om innehållet utan talar bara om var i strukturen läsaren hittar viktiga delar medan sakrubrikerna ofta lyfter fram ett område eller tema, utan att sammanfatta någon slutsats.