sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — En lösning, som flera kommuner uppger att de använder, är att upphandla tjänsten så att sköter för- och transporter, medan andra kommuner i stället har valt att kontraktera vaktbolag. Bland övriga kommuner är det svårt teckna en tydlig bild av arrangemanget vid transport. 56 kommuner uppger att det inte får förekomma att någon transporterar rösterna på egen hand, trans- porter ska således övervakas av minst två personer. Vilka dessa två personer ska vara varierar dock stort mellan kommunerna, det kan exempelvis vara vaktmästare eller röstmottagare och i minst en 36 SOU 1980:45 från Ny vallag, SOU:2004:11, samt 2012:9. kommun krävs att två personer från olika politiska partier sköter transporten. I andra fall förekommer mer vaga beskrivningar som bäst summeras som att transporten ska vara övervakad, vilket innebär att hela transporten genomförs av minst en person som har tillsyn av valsedlarna under hela transporten. Ett antal kommuner (10 st) nämner också att valsedlarna som försiktighetsåtgärd under trans- porten förvaras i plomberad valurna eller motsvarande. Fråga 22, som är enkätens sista, lyder: några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring den praktiska hanteringen av förtids- röster? Det är förhållandevis få kommuner som framför önskemål och förslag på fråga 22 specifikt. Detta kan dock främst tolkas som ett tecken på att kommunerna har valt att framföra sina önskemål under tidigare frågor, vilket exempelvis framkommer genom det att ångerröstningen som avhandlats under fråga 22 återkommer. Diskussionen kommer därför uppehålla sig vid de nytillkomna önskemålen och inte de som upprepas. Tabell 19 Förslag/önskemål gällande praktiska hanteringen av förtidsröster Kommentar: Antal omnämnanden avser det totala antalet omnämnanden i tabellen, Antalet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Flera kommuner lyfter fram behovet av tydligare regelverk kring förvaring och transport av valsedlar vilket knappast är förvånande efter de båda omvalen som delvis orsakades av sedlar som ankom försent till rösträkningen. Detta kan även ses som en aspekt av önskemålet om ett regelverk som bättre tar hänsyn till det ökade antalet förtidsröster. Förtidsröstningen har under senare val ökat påtagligt och inga tecken finns på att den skulle minska i omfattning. Det är således rimligt att förvänta sig ett regelverk som bättre tar hänsyn till att valdagen minskar i betydelse till förmån för vad som närmast kan kallas en valperiod. Detta innebär inte nödvändigtvis högre krav, hantering av alla röster bör även fortsatt göras på ett säkert sätt, men det gör behovet än mer angeläget då det rör sig om ett ökat antal röster med potentiellt större betydelse. Några kommuner framför förslaget om en central upphandling av transport och förvaringstjänster från exempelvis . Förutom att det sannolikt hade påverkat kostnaden för transport och förvaring hade det även kunnat göra hanteringen mer enhetlig runt om i landet. Två förslag/påpekanden som inte har redovisats under tidigare frågor men som även finns invävt i svar från andra kommuner på andra frågor lyfts här som förslag av två kommuner och rör lant- brevbärare och e-röstlängd. Även om det är förhållandevis få kom- muner som nämner dessa kan de vara intressanta att lyfta fram. Först förslaget om en e-röstlängd som visar samma önskan som e-röstningen nämligen att underlätta valadministrationen genom en ökad användning av ny teknik. Med en e-röstlängd hoppas kommu- nerna kunna dels minska antalet felkryss och möjliggöra att fler personer kan arbeta med röstlängden , vilket skulle göra inte minst den tidigare diskuterade avprickningen av förtidsröster mer effektiv. Svagheten med e-röstlängd är dess avsaknad av fysisk existens. Problem kan exempelvis uppstå vid ett strömavbrott eller vid ett mjukvaruhaveri som inträffar innan det att två eller fler virituella röstlängder har harmoniserats. Nackdelarna med e-röst- längd tangerar därmed problemen med annan helt datoriserad val- administration som exempelvis i fallet e-röstning. Den nackdelen är som med all dataanvändning att de allra flesta av oss tror oss veta att det fungerar men inte hur det fungerar. I en situation där tilliten till valsystemet vacklar skulle endast en liten del av valmanskåren kunna granska systemet då det ställer krav på att förstå program- meringen bakom en e-röstlängd eller ett e-röstningssystem. Alternativet som vi har med avprickningar på papper och pappersvalsedlar är i stället så enkelt att var och varannan lågstadie- elev kan kontrollera att allt gått rätt till. Påpekandena om vikten av fortsatt möjlighet att lämna sin röst till lantbrevbäraren belyser problemet att nå ut i mer glesbefolkade områden. Även om det är få kommuner som explicit nämner det är frågan inte oväsentlig för flera av de mer glesbefolkade norrlands- kommunerna. Även om det är få kommuner som nämner det kan det tänkas vara av desto större betydelse för dessa kommuner då det är svårt att se alternativ för att nå ut till de väljare som nyttjar möjligheten att rösta medels lantbrevbärare. Exempel på skäl till detta kan vara avsaknad av lokaler, lång transportsträckor till lokalerna även om dessa har spridits geografiskt i en kommun och ett så lågt antal röstande att det inte rättfärdigar kostnaden för en generellt öppen förtidsröstningslokal. Ett resultat av kommitténs utformning av enkäten är att underlaget varken är helt representativt eller fullständigt. Då det saknas fasta svarsalternativ har exempelvis inte alla kommuner tagit ställning till samma svarsalternativ. Svaren är i stället till stor del beroende av vad den/de svarande har i huvudet vid svarstillfället. Detta inne- bär bland annat att vi inte kan dra slutsatser om handikapp- anpassningen av förtidsröstningslokaler i de kommuner som inte nämner denna explicit. Att av de svarande kommunerna som svar på fråga 1 uppger att de tagit särskild hänsyn till handikapp- anpassning innebär inte att av kommuner gör det utan endast att 173 kommuner som utgör av de svarande kommunerna har uppgett detta. Som påpekades redan i inledningen kan det därmed inte hävdas att denna rapport utgör en fullständig beskrivning av tillståndet i landets kommuner. Rapporten är heller inte en fullständig förteckning över innehållet i kommu- nernas besvarade enkäter då svaren är så omfattande och olika att det inte låter sig göras. Fördelen och värdet av enkätens utform- ning är i stället att de svarande har förhållandevis liten styrning om vilket svar som förväntas. Den begränsning som fasta svars- alternativ kan skapa saknas därmed. För att ändå ge någon väg- ledning om vilka frågeställningar enkäten mer specifikt är tänkt att besvara föregås dock frågeområdena av korta informationstexter med bland annat lagtexter. Dessvärre förekommer det att vissa svarande har valt att nöja sig med att upprepa lagparagrafer från dessa textstycken eller exempelvis svara att Röstningslokalens utformning ska tillgodose föreskrifterna i vallagens 8 kap. 1–4 §§ kompletterat med de anvisningar som framgår av Val- myndighetens handbok . Flertalet kommuner har dock valt att ta ut svängarna på ett sätt som ger insikter om kommunernas arbete utöver vad som hade framkommit genom en enkät dominerad av frågor med fasta svars- alternativ. Enkäterna visar på flera av de utmaningar som ingår i uppgiften att organisera valen, utmaningar som i regel uppstår genom spänningen mellan det önskvärda och det möjliga. Hos kommu- nernas valnämnder ligger en stor del av ansvaret för själva genom- förandeprocessen i valdemokratin. Det är därför inte förvånande att enkäterna som helhet ger intrycket av att de främst närmar sig sin uppgift från ett praktiskt perspektiv. Resonemang om kortare arbetstider, snabbare rösträkning och enkla rekryteringsvägar är långt mycket vanligare i enkätsvaren än resonemang om den faktiska demokratiska uppgiften. Trots att 63 000 ord används för att besvara frågorna i de 226 enkäterna hittar vi endast ordet demo- krati i någon böjning utanför partinamnen . Det är även relativt få kommuner som problematiserar framförda önskemål om slopad ångerröstning eller e-röstning, i stället är det uteslutande praktiska skäl som anges. Det kan å andra sidan hävdas att det trots allt åligger kommunerna att lyfta det praktiska perspektivet och att det åligger eller att lyfta det demo- kratiska perspektivet. Realiserandet av de demokratiska principerna kommer dock alltid att vara en kompromiss mellan det önskvärda och det möjliga. Var exakt denna gräns går kommer dock av för- klarliga skäl, främst vara känt bland dem som det åligger att ordna med de praktiska valadministrativa arrangemangen. Risken är där- för att om kommunerna inte gör avvägningen eller är med och gör avvägningen kan denna bli missvisande. Resultatet kan då bli att demokratiska ideal kompromissas med trots att de praktiska arrange- inte kräver det. Alternativt att kommunerna åläggs att förverkliga önskemål och ideal som inte kan förverkligas rent praktiskt om styrning och reglering sköts ovanifrån från centralt håll. Redan i det första frågebatteriet blir detta tydligt i spänningen mellan idealet om likvärdiga förutsättningar/likabehandling och svårigheter med att hitta lämpliga lokaler i rätt antal till rätt pris. Denna spänning kommer sannolikt kvarstå även efter det att nuvarande vallagskommitté avslutat sitt arbete då den i princip är ett resultat av hur ser ut med olika stora kommuner och olika befolkningstäthet. Slutsatsen av kommunernas svar torde vara att eventuella regelförtydliganden bör ta sig formen av tydlig- göranden kring de värden som ska realiseras snarare än att före- skriva exakta föreskrifter om mått och längder. En aspekt som inte berörts ovan är kostnaden för att genomföra valen, det är dock tydligt av flera kommuners svar att de på intet sätt glömt att allting har ett pris. Dessa kommuner låter framföra att alla regelförändringar enligt deras åsikt bör följas av ekonomisk kompensation för eventuella kostnadsökningar. Avslutningsvis bör, alla nämnda problem och utmaningar tilltrots, inte svårigheterna och svagheterna med valadministrationen överdrivas. Trots att det av enkätsvaren framkommer olikheter och problem genomförs minst val på ett sätt som på det hela taget upplevs säkert och pålitligt av valmanskåren. I de fall som valadministrationen har brustit har ihop med kommuner lyckats hantera detta och genomföra omval utan större dramatik. Det kan vara värt att beakta när eventuella förändringar övervägs. , , (red.) 2012 Omstritt omval, Stats- vetenskapliga institutionen, . , 2008 Förtida röstning i . , , , 2012. Ångerröstning, Statsveten- skapliga institutionen, . , : , L, , H (red.) 2012 Omstritt omval, , . Vallagen SFS 2005:837 index.html Statliga publikationer (motioner, propositioner, utredningar) Motion 2011/12:K348 (SOU), Ny vallag SOU:2004:11 (SOU), Teknik och administration i valförfarandet SOU:2000:125 Översyn av valsystemet, Dir 2011:97 Information från , samt vid valen 2010 bok_kommun_med_framsida2010.pdf PM Erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val D=cae57803-c337-446f-8c3b-9cf70195c658&FileName=PM- erfarenheter-valpr%C3%B6vningsn%C3%A4mndens-rapport- %C3%B6verklaganden-2010-%C3%A5rs-allm%C3%A4nna- val+.pdf pressmeddelanden/2010111/Omval-i-Vastra-Gotalands-lans- landsting-och-i-Orebro-kommun-nordostra-valkretsen/ SKL Regionala nätverk om valets genomförande – sammanfattning, D=a41b2d37-e88d-4594-9667c7553d1212ba&FileName= Regionala+n%C3%A4tverk+om+valets+genomf%C3%B6ran de+-+sammanfattning%2C+2012.pdf Vallokal = Den lokal där väljaren finns skriven i röstlängden, endast öppen på valdagen Förtidsröstningslokal/Röstningslokal = Lokal i vilken väljaren kan rösta utan att finnas på den specifika röstlängden, kan vara öppen innan valdagen Ångerröstning = Möjligheten att ändra sin förtidsröst i vallokalen på valdagen. Möjligt därför att förtidsrösten inte prickats i röst- längden innan 20:00 på valdagen och därför inte lagts i valurnan. Uppsamlingslåda = Den låda som förtidsröster placeras i vid förtidsröstning i förtidsröstningslokaler inte att förväxla med valurnan som rösterna placeras i efter det att rösten prickats av i röstlängden. Appendix A: Enkäten Utformningen av förtidsröstningslokalerna och dessas belägenhet samt kravet på att upprätthålla förbudet mot valpropaganda i anslutning till röstmottagningsställen Kommunerna ansvarar enligt 3 kap. 2 § och 4 kap. 20 § vallagen för att det finns vallokaler och röstningslokaler som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Förbudet i 8 kap. 3 § vallagen mot politisk propaganda på ett röstmottagningsställe eller i utrymme intill detta är en bestämmelse som kommunerna har att beakta när de väljer utrymmen för röstningslokaler. Uppgifter om vilka lokaler som kommunerna använder som vallokaler och röst- ningslokaler finns hos . 1.Vilka krav ställer kommunen vid valet av röstningslokal för förtidsröstning i fråga om lokalisering och tillgänglighet? 2.Vilka riktlinjer har kommunen för själva utformningen av röstningslokalen? 3.Vilka riktlinjer har kommunen, när en lokal för förtidsröstning används där det redan bedrivs eller kan komma att bedrivas någon annan form av aktivitet (t.ex. bibliotek, butiker, gallerior), för att röstmottagningsstället ska vara klart avgränsat? 4.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regleringen av röstningslokaler för förtids- röstning? I 3 kap. 4 § vallagen finns detaljerade föreskrifter om antalet röstmottagare i en vallokal medan det för en röstningslokal gäller att det ska finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen ska kunna genomföras. Det innebär bl.a. att behovet av bemanning kan komma att variera , 5.Vilka riktlinjer har kommunen för bemanningen i röstnings- lokalen? 6.Hur många röstmottagare måste det enligt dessa riktlinjer minst finnas närvarande i röstningslokalen vid röstmottagningen? 7.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler kring bemanningen? Rekrytering och utbildning av röstmottagare Valnämnderna ansvarar för rekrytering och utbildning av röstmottagare. Vem som helst kan i princip arbeta som röstmottagare. För att underlätta för valnämnderna och skapa överensstämmelse i röstmottagningen runt om i landet har tillhandahållit utbildningsfilmer och hand- ledningar för röstmottagare i röstningslokal och vallokal. 8.Vilka riktlinjer tillämpar kommunen för rekrytering av röst- mottagare? 9.Hur ser rekryteringsbasen ut? 11.Genomgår alla röstmottagare utbildningen? 12.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller utbildningen? I 4 kap. 21 § vallagen finns detaljerade föreskrifter om när en vallokal ska vara öppen medan det för en röstningslokal gäller att öppettiderna ska anpassas till när väljarna förväntas rösta. Det innebär bl.a. att antalet röstningslokaler under förtids- röstningsperioden kan komma att variera, liksom öppettiderna. 13.Vad gällde för öppethållandet av lokaler för förtidsröstning vid valet ? Röstmottagning i vallokaler och röstningslokaler Allmänna bestämmelser om röstmottagning finns i 7 och 8 kap. vallagen. Närmare bestämmelser om röstmottagning i vallokal och röstningslokal finns i 9 respektive 10 kap. vallagen. För att underlätta för valnämnderna och skapa överensstämmelse i röstmottagningen runt om i landet har till- handahållit handledningar för röstmottagare i röstningslokal och vallokal. 14.Tillämpar kommunen handledningar för röstmottagare? 15.Har kommunen kompletterande regler? 16.Har kommunen fattat beslut om ordningen vid tillhanda- hållandet av valsedlar i vallokaler och röstningslokaler? 17.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring röstmottagningen och tillhandahållandet av valsedlar? I 11 kap. vallagen finns bestämmelser om preliminär rösträkning i vallokal. I 12 kap. vallagen finns bestämmelser om val- nämndens preliminära rösträkning av de röster som inte har räknats i vallokalerna (den s.k. onsdagsräkningen). Valmyndig- hetens handledning för röstmottagning i vallokal innehåller en manual för räkning och redovisning av röster. I Valmyndig- hetens Manual Onsdagsräkning finns en motsvarande rutin för valnämndens genomförande av onsdagsräkningen. 18.Tillämpar kommunen manualer för röst- räkning i vallokal och vid onsdagsräkning? 19.Har kommunen kompletterande regler? 20.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring rösträkningen? Den praktiska hanteringen av förtidsröster Bestämmelser om röstmottagning finns som ovan nämnts i 7– 10 kap. vallagen. Huruvida förtidsrösterna ska sorteras i röstnings- lokalen, hur de ska redovisas, förvaras, lämnas in och transpor- teras är dock inte närmare reglerat utan överlämnat till val- nämnden att besluta om. 21.Vilka rutiner tillämpas när det gäller den praktiska hanteringen av förtidsröster, bl.a. i fråga om förvaring och transport av mot- tagna förtidsröster inom kommunen? 22.Har valnämnden några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring den praktiska hanteringen av förtidsröster? 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – samordning och digital samverkan. Mera glädje för pengarna.