sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Att bevaka de tjänster som utvecklas och hur de kan underlätta för de primära och sekundära målgrupperna är ett verksamhetsområde som behöver förbättras. De yrkesgrupper som arbetar med teknikutveckling behöver uppmärksammas på målgrupperna för lättlästs behov och möjligheter. Kunskapscentret ska i första hand inte själva driva större projekt men ska hålla sig informerade, bevaka och påverka utifrån sina målgruppers behov. Inom MTM finns it-kompetens och ett nära samarbete kan vara ett stöd för att kunna följa och tillgodogöra sig utvecklingen. De tjänster inom IKT som marknadsför sig som lättläst material bör kvalitetsgranskas och certifieras. Flera av dessa är mycket lovande och kan vara till stor hjälp men kanske främst för personer i de sekundära målgrupperna. Utredningens förslag: Det nationella kunskapscentret för lättläst ska fortsatt ge ut tidningen 8 SIDOR. MTM:s generaldirektör ska utse en oberoende chefredaktör för tidningen. Nyhetsinformationen bör i större omfattning inriktas mot de primära målgrupperna. 8 SIDOR ska fortsätta att ges ut för personer med utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning som behöver en lättläst nyhetstidning. Tidningen bör i högre grand än inriktas mot dem som läser på nivå 1 och 2. För de sekundära målgrupperna finns däremot alternativ på marknaden t.ex. och Sesam. Intäkterna från prenumeranterna är en viktig intäktskälla, som möjliggör kvalitet och utveckling av tidningen. En tydligare marknadsföring bör kunna öka försäljningen. Det är viktigt att en nyhetstidning är självständig med en ansvarig utgivare, det gäller 8 SIDOR på samma sätt som andra tidningar. Pressfrihet är en del av definitionen av demokrati. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst Myndigheten MTM kan vara ägare av en nyhetstidning, men det är inte myndighetschefen som kan bestämma vad som ska skrivas i tidningen. En nyhetstidning ska vara oberoende och självständig. Generaldirektören för MTM ska utse en chefredaktör och ansvarig utgivare för 8 SIDOR. Den ansvarige utgivaren är den som kan utkrävas på ansvar för det som står i tidningen enligt tryckfrihetsförordningen och inte myndighetschefen. Ansvar för tryckfrihetsbrott och pressetiska övertramp utkrävs i efterhand av den ansvarige utgivaren.3 Källskyddet kommer att gälla på samma sätt som för andra tidningar. En ingiven handling är inte en allmän handling när den ges in endast för offentliggörande i periodisk skrift som utges av myndigheten.4 8 SIDOR är en periodisk skrift.5 Utredningens förslag: Det nationella kunskapscentret för lättläst ska ansvara för att utveckla, anpassa, framställa och distribuera litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. Det nationella kunskapscentret för lättläst ska få i uppdrag att utveckla, anpassa, framställa och distribuera litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. Tillgången till lättläst är inte särskilt stor och att lägga över hela ansvaret för utgivning av lättläst litteratur på den privata marknaden skulle innebära att utbudet minskades. Böcker både på papper och digitalt är viktiga för att utveckla läsförståelsen hos målgrupperna. En möjlig väg som utredningen anser kan utvecklas är att fördela en del av de statliga medlen som ett produktionsbidrag till privata förlag för att producera lättläst efter en prövning av behoven av lättläst litteratur för olika lättlästa nivåer och målgrupper. Detta bör kunna ske på ett liknande sätt som SPSM gör för sin utgivning och sitt produktionsbidrag. Det nationella kunskapscentret för lättläst ska även i fortsättningen producera egna böcker men med utgångspunkt från vad som saknas på marknaden. 3Tryckfrihetsförordningen SFS 1949:105, 5 kap. 4Tryckfrihetsförordningen 2 kap. 11 § 2. 5Tryckfrihetsförordningen 1 kap. 7 §. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst Den litteratur som det nationella kunskapscentret för lättläst producerar ska inriktas mot de primära målgrupperna. För barn och unga produceras lättläst litteratur av flera privata förlag och läromedel genom SPSM. Det nationella kunskapscentrets insatser bör därför i första hand vara att ta fram litteratur för vuxna inom de primära målgrupperna. En åldersgräns är en rekommendation men ska inte uppfattas exakt. Utredningen har fått bilden att den kommersiella marknaden till stor del uppfyller behovet upp till . Det nationella kunskapscentret för lättläst kan vid behov producera litteratur för barn och unga för de primära målgrupperna om det bedöms att det saknas litteratur för dem. Centret bör även kunna producera litteratur för de sekundära målgrupperna, om det anses finnas ett behov för en speciell grupp eller ett särskilt behov som inte tillgodoses av den privata marknaden. Detta måste nödvändigtvis innebära samarbete med andra förlag som producerar lättläst. Utredningens förslag: Lättläst-tjänsten ska avknoppas till privat verksamhet och fungera på samma villkor som andra språkkonsulter. Den konsulttjänst som finns inom CFLL för att göra bearbetningar till lättläst av olika slags texter och erbjuda kurser i att skriva lättläst är en egen verksamhet inom CFLL. Intentionen är att den ska täcka de egna kostnaderna genom att sälja sina tjänster och har Lättläst-tjänsten visat ett överskott och bidragit till de gemensamma kostnaderna. Lättlästtjänsten fungerar därigenom mycket likt en fristående konsultverksamhet, men får ändå anses ha vissa konkurrensfördelar gentemot andra privata språkkonsultföretag genom att vara knutet till CFLL. Utredningen anser därför att Lättläst-tjänsten ska avknoppas till en privat verksamhet och fungera på samma villkor som andra språkkonsulter. Vid en avknoppning ska personalen erbjudas att ta över verksamheten, inkluderande kundregister, namnet Lättläst-tjänsten men utan deras nuvarande logotype. Villkoren bör vara konkurrensneutrala för att få acceptans. Överlåtelse av inventarier och Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst goodwill ska ske till marknadspris. Om personalen inte är intresserade att ta över verksamheten kan lättläst-tjänsten erbjudas till aktörer som redan finns inom samma marknad, naturligtvis då också till marknadspris. Utredningens förslag: Det särskilda uppdraget att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk ska upphöra. Det arbete som CFLL har utfört för att öka utbudet och användandet av lättläst i skolan har varit bra och väl genomfört. Utredningen uppfattar det dock som att CFLL fått ett uppdrag som ligger inom utbildningssektorn. SPSM har redan i uppdrag att utveckla, anpassa, framställa och distribuera läromedel i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden, för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få tillgång till en likvärdig utbildning. SPSM:s läromedel är pedagogiskt anpassade till de elevgrupper som behöver lättlästa texter, punktskrift eller ljudböcker. Om det saknas nyheter eller litteratur på lättläst för skolbruk bör det i första hand vara SPSM som ger produktionsstöd till förlag som producerar detta. Kravet att minst ska användas för att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk i samverkan med berörda aktörer ska tas bort från Kammarkollegiets regleringsbrev, utgiftsområde 17. Utredningen bedömer att det är ett uppdrag där CFLL:s och överlappar varandra. De från utgiftsområde 16 bör inte längre fördelas till CFLL utan kan förslagsvis användas till SPSM:s läromedelsuppdrag. Utredningens förslag: Handisam ska få ett uppdrag om tillsyn av tillgängligheten för och kvaliteten på myndigheternas samhällsinformation på lättläst. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst Utredningen lämnar ett förslag om att följa upp och utvärdera både tillgängligheten för och kvaliteten på myndigheternas samhällsinformation trots att det inte ingår i våra direktiv. Det har framförts till utredningen ett behov av bättre samhällsinformation på lättläst/lättlyssnat. Myndigheternas information och beslut upplevs ofta som otillgängliga och svåra för personer med funktionsnedsättning. Genomgångar av myndigheternas lättlästa webbsidor har visat att det behövs både stöd och utveckling av samhällsinformationen på lättläst. Det bör också finnas ett tydligt uppföljningsansvar för kvaliteten på den befintliga samhällsinformationen om det ska kunna anses att den är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Handisam är den myndighet som ansvarar för uppföljningen av funktionshinderspolitiken och därför mest lämpad att följa upp och utvärdera kvaliteten på olika myndigheters lättlästa samhällsinformation. 7 Genomförandet av förslagen Förslag till tidplan – möjligt tempo för föreslagen verksamhetsförändring: , utredningen presenteras för kulturministern. , remissammanställning och proposition skrivs. , utarbetande av förslag till införande av lättlästverksamheten inom MTM , regeringsbeslut/riksdagsbeslut om organisationsförändringen, inkluderande beslut om övertagande av pensionsåtagande för berörd personal till MTM samt redovisning av handlingsplan till regeringen. , utarbetande av handlingsplan för avvecklingen av stiftelsen och överföringen till MTM. , MBL-förhandling av handlingsplan. , regeringen beslutar om upplösning av stiftelsen och hur stiftelsens tillgångar ska användas. , fattar beslut i budgetpropositionen om statsbidrag för lättläst inom MTM:s anslag. , avknoppning av Lättläst-tjänsten. , beslut om ny instruktion och regleringsbrev med återrapporteringskrav för MTM. , genomförande av övriga förslag om organisation och framtida utveckling av lättlästverksamheten inom MTM. , genomförande av verksamhetsövergång till MTM. Utredningen vill, för ett eventuellt genomförande av utredningens förslag, peka på vikten av ett så högt tempo som möjligt i genomförandet med hänsyn till både de anställda och till verksamheten. Styrelsen för nyhetsinformation och litteratur kan antingen sitta kvar eller få en annan sammansättning för avvecklingen av stiftelsen. Om en särskild styrelse eller nämnd tillsätts för lättläst, bör ändå delar av styrelsen för stiftelsen kvarstå för att säkerställa kontinuitet i verksamheten. På motsvarande sätt bör direktören för CFLL få en anställning hos MTM som chef för det nationella kunskapscentret för lättläst. Genom denna personunion underlättas och säkerställs en smidig överföring av verksamheten till MTM. Efter att överföringen av verksamheten skett till MTM tar avveckling av stiftelsen ytterligare . Avvecklingen kräver att det finns en direktör/firmatecknare som kan verkställa och hantera avvecklingen av stiftelsen. Direktören hos CFLL bör därför behålla sitt uppdrag för stiftelsen tills avvecklingen är fullföljd, parallellt med chefskapet för kunskapscentret. Personalen hos CFLL överförs till MTM med oförändrade anställningsvillkor. En överföring av stiftelsens verksamhet till MTM innebär för personalens del en verksamhetsövergång enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd 7 §. Enligt 6b § samma lag övergår de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nya arbetsgivaren. MBL-förhandlingar och förhandlingar om överföringen behöver genomföras med personal både hos CFLL och hos MTM. Om regeringen beslutar enligt utredningens förslag bör en avknoppning av Lättläst-tjänsten genomföras möjligt. Detta först och främst för att berörd personal ska få ett klart besked om sin framtid och för att Lättläst-tjänsten ska få möjligheter att tillvarata upparbetade kundrelationer. Ett alternativ är att stiftelsen själv beslutar om att avknoppa Lättläst-tjänsten. Eftersom lättläst inte är ett skyddat varumärke, utan ett allmänt generiskt begrepp för alla typer av lättlästa texter, bör en avknoppning ge berörd personal rätt till namnet Lättläst-tjänsten och till upparbetade kundrelationer och pågående avtal om att utföra tjänster. 7.5Överföring av verksamhet till MTM En överföring av nyhetsinformation och litteratur till MTM innebär att MTM övertar stiftelsens inkråm, avtal med kunder och leverantör, avtal med samarbetspartner, åtagande gentemot brukare, tillgångar och skulder m.m. Regeringen bör besluta att kvarstående likviditet tillförs MTM, i samband med att stiftelsen slutligt avvecklas. Fördelen med detta är att dessa medel i efterhand finansierar MTM:s övertagande av stiftelsens inkråm. När verksamhet ska överföras från en stiftelse till en statlig myndighet behöver ett särskilt inkråmsavtal upprättas. Avtalet beskriver vad som överlåts till MTM. Konkret innebär det att MTM betalar till mellan tillgångar och skulder (värderade till marknadspris). Av avtalet ska särskilt framgå att pensionsåtagande, arvoden till styrelse och revisorer, övertas av MTM. I samma avtal ska framgå hur stiftelsens direktör ska arvoderas. MTM:s generaldirektör och CFLL:s direktör bör genast efter ett besked från regeringen påbörja arbetet med att koordinera en sammanslagning av organisationerna. Viktigt är att berörd personal i bägge organisationerna får fortlöpande information om processen. Riskanalyser bör genomföras som en del i planeringsprocessen. Sammanslagningar (fusioner) eller uppköp av verksamheter är en erkänt svår konst. Många sammanslagningar misslyckas och de fördelar och motiv som låg till grund för beslutet om en sammanslagning uppnås inte. Synergieffekterna blir mindre än planerat, den sammanslagna verksamheten tappar marknadsandelar, förtroendet minskar hos kunder och brukare/huvudmän och konkurrenter/alternativ vinner framgångar. Utredningen har gjort en riskanalys för att identifiera och beräkna risker med den förslagna sammanslagningen av . Med stöd av riskanalysen kan sannolikheten för oönskade händelser och dess konsekvenser bedömas. Med den som underlag kan beslut tas och insatser göras i förväg för att minimera riskerna. Utredningens förslag till förändringar har riskvärderats med följande resultat: Stor risk på grund av komplexiteten i statens beslutsprocess. Effekten av att förändringsprocessen drar ut är att organisationen som tror/vet att den står inför en stor förändring, fokuserar på förändringen, berörd personal oroar sig för vad den kan komma att innebära, vad händer med mina arbetsuppgifter, och så vidare. Risken bör mötas genom att hålla högt tempo i förändringsprocessen, gott ledarskap och tydlig information. Med alltför stort fokus på interna processer och mindre fokus på kunder, brukare och utveckling, finns risken att kompetenta och engagerade medarbetare lämnar organisationen för andra intressanta arbetsuppgifter och arbetsplatser med bättre stämning. Risken bör mötas med ett fortsatt starkt fokus på kunder, brukare och det viktiga samhällsuppdraget. Risken är att fokus på förändringen går ut över servicen till kunder, brukare och uppdraget. Eftersom den berörda personalen har ett stort engagemang i verksamheten och målgruppen och värdet av lättläst, bör risken vara låg. Organisationens samlade kapacitet att utveckla och förändra verksamheten fokuseras på den kommande förändringen och på att genomföra förändringen. Vilket är nödvändigt, men också innebär att det finns lite kapacitet kvar till förändringar av tjänster, produkter och utbud och service till målgrupperna. Risken hanteras med tydliga delprojekt för de olika stegen i förändringen och med högt tempo. Stiftelsen har byggt upp sin verksamhet inom ramen för stiftelseformen. Steget att inordnas i en statlig förvaltning med en annan kultur är stort. finns det stora likheter mellan MTM och CFLL, vilket underlättar. 8Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningen göra en kartläggning av vilka ekonomiska och andra konsekvenser som de framlagda förslagen får. Det som utredningen i första hand ska undersöka är i vilken mån förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommunerna, landstingen, företagen eller andra enskilda. Vidare ska anges om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Av direktiven framgår att förslagens konsekvenser för de berörda målgrupperna och aktörer ska analyseras. Förslagen ska också analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv och eventuella konsekvenser för miljön ska redovisas. 8.1Ekonomiska och andra konsekvenser för staten Utredningens huvudförslag är att större delen av verksamheten inom nyhetsinformation och litteratur överförs till Myndigheten för tillgängliga medier (MTM). Detta innebär att de medel som staten har avsatt till nyhetsinformation och litteratur i Kammarkollegiets regleringsbrev under utgiftsområde 17, anslaget 3:3, också ska överföras till MTM. Förslaget ska inte medföra några ökade kostnader för staten. På kan dock intäkterna riskera att minska för nyhetstidningen och litteratur, om eller när den privata marknaden ökar sina marknadsandelar. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser En sammanslagning medför kostnader för avveckling och anpassningar till den nya organisationen. Dessa kostnader får tas från de besparingar som kan göras vid sammanslagningen med samt ur stiftelsens eget kapital. De medel som har förts över till nyhetsinformation och litteratur genom regleringsbrev utgiftsområde 16, anslaget 1:5, anslagspost 4, föreslår utredningen ska upphöra. MTM tillförs en ny enhet med nya uppgifter, enligt utredningens förslag. En ny enhet för det nationella kunskapscentret för lättläst kommer att påverka organisationen i stort och medföra kostnader för MTM under en övergångstid. På kan en sammanslagning innebära vissa besparingar. De eventuella besparingarna bör i så fall användas till att utveckla det nya nationella kunskapscentret för lättläst. Kunskapscentret får delvis nya mer övergripande uppgifter som behöver byggas upp inom enheten. 8.3Konsekvenser för berörda målgrupper Utredningen föreslår att det nationella kunskapscentret för lättläst i första hand ska inriktas mot de primära målgrupperna, det vill säga barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning och med andra funktionsnedsättningar som påverkar läsförmågan och läsförståelsen i hög grad samt personer med demenssjukdom. Insatser kan även riktas mot de sekundära målgrupperna vid särskilda behov. När det gäller barn och unga finns ett flertal förlag som producerar lättläst material, främst skönlitteratur. Barns och ungas tillgång till ett varierat utbud av lättläst material är därmed, enligt utredningens bedömning, förhållandevis god. Då de statliga resurserna för lättläst är begränsade måste de riktas mot de grupper som har sämst tillgång till lättläst material. För material riktat mot barn och unga i de primära målgrupperna, och mot personer i de sekundära målgrupperna, bör det därför alltid noga prövas om det inte finns andra utförare på marknaden som tillgodoser deras behov. Utredningen bedömer att detta kommer att öka de privata förlagens utgivning av litteratur vilket Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser bör komma flera av målgrupperna till godo. Kunskapscentret har dock ett grundläggande uppdrag att tillgodose alla målgrupper. Utveckling av ny teknik bör också förbättra målgruppernas tillgång till information och litteratur med mera. nyhetsinformation och litteratur har identifierat sin målgrupp mycket bredare genom att hänvisa till att av den vuxna befolkningen inte uppnådde kraven för årskurs 9 i läsförståelse. Utredningens förslag är menat att leda till att de som bäst behöver lättläst i första hand får det i en ökad omfattning. De som behöver lättläst på nivå 1 och 2 ska tillförsäkras ett större utbud både vad gäller nyhetsinformation och litteratur men även på lättkommunicerat. De ska också tillförsäkras ett ökat inflytande genom att ett brukarråd inrättas inom det nya kunskapscentret. 8.4Konsekvenser för berörda aktörer och för små företag Den föreslagna omfördelningen av resurser till MTM får i första hand konsekvenser för nyhetsinformation och litteratur, för de anställda och för dess verksamhet. Bidraget till stiftelsens verksamhet upphör vilket får som konsekvens att stiftelsen upphör. Majoriteten av de anställda och delar av verksamheten kommer att överföras till det nationella kunskapscentret för lättläst. En omvandling till ett nationellt kommer också att kräva nya kompetenser hos personalen som endera kan erhållas genom fortbildning eller nyanställning. Den försäljning av produkter till breda målgrupper som CFLL haft tidigare kan minska när målgrupperna för deras produktion avgränsas tydligare, om man inte lyckas nå fler inom dessa målgrupper. En konsekvens av att ett nationellt inrättas blir att alla aktörer får ett dit man kan vända sig för olika frågor som rör lättläst. Aktörerna kan få råd och stöd i sitt arbete, sammanställningar om forskningsläget och riktlinjer att arbeta efter, vilket bör underlätta deras arbete. De förlag och språkkonsulter som producerar lättläst material eller ger stöd i att skriva lättläst berörs av utredningens förslag. Konkurrensen mellan språkkonsulter på marknaden och Lättlästtjänsten blir mer likvärdig om de avknoppas och blir en egen verksamhet. De cirka 20 tillgänglighetskonsulter, som marknadsförs på Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Handisams hemsida som konsulter inom lättläst svenska, kan möjligen få fler kunder om Lättläst-tjänsten inte lyckas behålla sina kunder. Utredningen anser att de privata förlagen påverkas positivt då deras marknadsandelar av lättläst litteratur kan öka för barn och unga samt för de sekundära målgrupperna. Utredningen gör bedömningen att marknaden kan öka för båda dessa typer av företag inom lättläst-området. Utredningens förslag har ingen direkt påverkan på jämställdheten mellan pojkar och flickor eller mellan män och kvinnor. Men arbetet som riktas mot målgrupperna ska även utgå från kön. Det är känt att pojkar har sämre kunskaper i läsförståelse enligt PISA- och PIRLS-studierna och att män inte läser lika många böcker som kvinnor. Det saknas uppgifter om funktionshindrades läsförståelse och det finns därför inte heller någon uppdelning utifrån kön. Det kan dock antas att förhållandet mellan könen är detsamma inom målgrupperna för lättläst som i andra grupper. Det bör vara en uppgift för det nationella kunskapscentret för lättläst att studera denna fråga närmare. Utredningens förslag bedöms inte medföra några konsekvenser på de övriga områden som berörs i 15 § kommittéförordningen. Det finns inga uppenbara konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Inte heller har förslagen någon inverkan på sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Målet med integrationspolitiken är lika rättigheter och skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Att lära sig svenska och bli goda läsare, anser utredningen främst vara en uppgift för utbildningspolitiken. Utredningen bedömer inte heller att förslagen har några direkta konsekvenser för miljön. Översyn av statens insatser för lättläst En särskild utredare ska se över statens insatser på området lättläst. Syftet med översynen är att ge regeringen beslutsunderlag för eventuella reformer och prioriteringar på området. kartlägga marknad och målgrupper för lättläst, identifiera och beskriva relevanta aktörer, identifiera behovet av offentligt stöd till lättläst, och föreslå hur statens insatser för lättläst ska organiseras. Uppdraget ska redovisas . Verksamhet som står inför utmaningar För /69 beviljades dåvarande ett särskilt statligt anslag för framställning av lättläst litteratur.