sou · H1B369 · 2013-10-04 00:00:00 — I detta delbetänkande har utredningen avgränsat sitt förslag om ny prövning till att endast avse vattenregleringar, vattenbortledningar och vattenöverledningar samt för sådana verksamheter utförda vattenanläggningar. Det innebär att vattenkraftverk, dammar och vattenöverledningar kommer att träffas av förslaget. Begränsningen anser utredningen är motiverad utifrån att dessa anläggningar mer generellt innebär en större påverkan på omgivningen och att det därför är motiverat med en helt ny prövning av dessa verksamheter enligt MB. Utredningen kommer i det fortsatta arbetet att överväga om samma förfarande bör föreslås även för andra typer av vattenverksamheter. Utredningen har dock inte haft möjlighet att i delbetänkande överblicka förslagets konsekvenser för alla typer av vattenverksamheter. Utredningen avser att åter- komma till frågan om en utvidgning av förslagets omfattning i slutbetänkandet. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagen om prövningens omfattning, generella föreskrifter, tids- begränsade tillstånd och miljörapport är dock inte avgränsade på samma sätt utan kan komma att beröra utövare av alla typer av vattenverksamheter. Utfallet beror på hur regeringen väljer att utnyttja de föreslagna bemyndigandena. Dessa kan, bl.a. beroende på regeringens avgränsning, komma att beröra utövare av alla typer av vattenverksamheter. 14.3Berörda verksamheter och aktörer 14.3.1Berörda verksamheter och anläggningar Centralt i detta delbetänkande är förslaget om ny prövning. Det är som nämnts avgränsat till att endast omfatta vattenregleringar, vattenbortledningar och vattenöverledningar samt för sådana verk- samheter utförda vattenanläggningar. De vattenanläggningar som således berörs av utredningens förslag är främst vattenkraftverk och dammar. huvudsakliga fokus kommer därför att ligga på innehavare av dessa verksamheter och anläggningar. Detta avsnitt kommer därför att redogöra för de verksamheter och aktörer som berörs av förslaget om ny prövning. Konsekvenserna för dessa aktörer kommer sedan att redovisas i de avsnitt nedan som kortfattat beskriver förslagen. Under dessa avsnitt kommer utredningen även att i den mån det är möjligt ange vilka övriga aktörer som kan komma att beröras av utredningens förslag. Det finns ingen exakt siffra på hur många vattenkraftverk som finns i . angav en siffra på cirka 1 500 vattenkraftverk.1 Av inhämtade statistik från länsstyrelserna framgår att det totala antalet uppgår till cirka 1 800 vattenkraftverk. Enligt uppgår antalet till cirka 2 000 vattenkraftverk.2 Fördelningen av olika storlekar på vattenkraftverken visar att det typiska vattenkraftverket är relativt litet, se tabell 14.1. Tabellen visar också att det endast är 208 kraftverk som står för den större delen av den svenska vattenkraftproduktionen. Det stora antalet vattenkraftverk svarar således sammantaget för en ringa del av den totala produktionen. 1SOU 2009:42 s 82. Konsekvenser av utredningens förslag Källa: Havs- och vattenmyndigheten, Vattenkraften i vattenförvaltningen – några resultat från statistiska analyser, presentation . , med uppgifter som samlats in av länsstyrelserna, innehåller cirka 11 000 dammobjekt.3 Dammar är i många fall relaterade till vattenkraftverksamhet och utgör då den anläggning som dämmer upp det vatten som i sin tur används för kraftutvinning. En damm kan vara en s.k. regleringsdamm som dämmer ett magasin. Regleringsdammar med de största volymerna återfinns i de övre delarna av de vattenkraftsproducerande älvarna. En damm kan även ha andra syften än att vara en del av vatten- kraftverksamhet. Av de cirka 11 000 dammar som finns i utgör en del även andra dammar t.ex. gruvdammar, invall- ningsdammar och dammar för sjöfart. Statistik inhämtad av utvisar att av sammanlagt 3 727 vattenkraftverk och regleringsdammar som har tillstånd har endast 73 anläggningar tillstånd enligt MB. Det innebär således att ägarna till drygt 3 600 vattenkraftverk och reglerings- dammar har tillstånd enligt äldre lagstiftning. Av dessa har 3 527 vattenkraftverk och regleringsdammar tillstånd enligt VL eller ÄVL och 127 har tillstånd enligt äldre bestämmelser. angav inte vad som avsågs med tillstånd enligt äldre bestämmelser men troligen avsågs tillstånd enligt VF.4 4SOU 2009:42 s. 81 f. Konsekvenser av utredningens förslag Källa: SOU 2009:42, figuren är gjord av Havs- och vattenmyndigheten. har också inhämtat statistik från samtliga länsstyrelser. Av den framgår att antal vattenkraftverk och övriga dammar som saknar tillstånd enligt MB, ÄVL, VL och VF uppgår till cirka 3 800 anläggningar. Denna siffra avser alltså fler dammar än bara regleringsdammar. Ovanstående innebär att den sammanlagda siffran av vatten- kraftverk, regleringsdammar och övriga dammar som saknar tillstånd enligt MB, och som därför kan komma att omfattas av utredningens förslag om ny prövning, uppgår till i vart fall cirka 7 400 anläggningar, dvs. cirka 3 600 som har tillstånd enligt VL, ÄVL eller VF och cirka 3 800 som saknar tillstånd enligt MB eller tidigare lagstiftning. Som nämnts inledningsvis finns dock cirka 13 000 vattenkraftverk och dammar. Utredningen bedömer därför att antalet verksamheter som kommer att omfattas av utredningens förslag är fler än 7 400. Som nämnts omfattar utredningens förslag endast sådana verk- samheter som är tillståndspliktiga enligt MB. Hur många av de verksamheter som saknar tillstånd enligt MB och som också omfattas av tillståndsplikt enligt MB har inte utredningen kunnat bedöma. Det kan dock sägas att den verksamhet som sker vid ett vattenkraftverk och en damm i form av vattenreglering, vattenbortledning och Konsekvenser av utredningens förslag vattenöverledning generellt påverkar omgivningen på ett sådant sätt att de omfattas av tillståndsplikt enligt MB. 14.3.2Berörda företag och enskilda Kraftverk ägs av såväl större företag som privatpersoner och eko- nomiska föreningar. De företag som äger flest vattenkraftverk är åtta större företag, , , E.ON , Mälarenergi Vattenkraft, Tekniska verken , Statkraft, Jämtkraft och Kraft. Det stora antalet vattenkraftverk ägs dock av privatpersoner och ekonomiska föreningar, se figur 14.2. Källa: Havs- och vattenmyndigheten, Vattenkraften i vattenförvaltningen – några resultat från statistiska analyser, presentation . Konsekvenser av utredningens förslag Källa: Havs- och vattenmyndigheten, Vattenkraften i vattenförvaltningen – några resultat från statistiska analyser, presentation . Av Tabell 14.2 framgår hur den installerade effekten i landets vatten- kraftstationer är fördelad mellan medlemsföretagen i och övriga företag. Konsekvenser av utredningens förslag Källa: , Elåret & Verksamheten 2012, s. 32. ansvarar för ett nationellt dammregister och detta har uppdaterats.5 Registret är emellertid inte fullständigt, varför det är svårt att få en fullständig bild av antalet anläggningar och även uppgift om vilka som äger dessa. Om dammen är kopplad till ett vattenkraft- verk ägs oftast även dammen av den fysiska eller juridiska person som äger vattenkraftverket. Det innebär att de berörda företag och andra aktörer som nämns beträffande vattenkraftverk även är aktuella för dammar. Vissa dammar är endast uppförda för att reglera flödet i hela eller delar av vattendraget, s.k. regleringsdammar. Dessa är ofta uppförda högst upp i ett vattendrag för att fånga upp och sedan reglera vårfloden. Regleringsdammarna ägs av som i sin tur ägs av de kraftbolag som har vattenkraftverk i respektive vattendrag. Konsekvenser av utredningens förslag 14.4Förslaget om ny prövning Utredningen har föreslagit att det ska införas en regel som möjliggör för att genom beslut ange att det för fortsatt drift av en viss vattenverksamhet eller för bibehållandet av en viss vatten- anläggning krävs att den som bedriver verksamheten eller ansvarar för anläggningens underhåll ska ansöka om tillstånd enligt 11 kap. MB ett visst datum. Detta trots att anläggningens ägare kan ha ett tillstånd eller en rättighet enligt tidigare gällande regelverk. Syftet med förslaget är att befintliga verksamheter och därtill hörande anlägg- ningar ska utformas och bedrivas i enlighet med dagens krav enligt MB och . är den myndighet som enligt utredningens förslag genom beslut ska ange vilken anläggning eller verksamhet som ska bli föremål för prövning. Besluten ska grunda sig på nationellt framtagna prioriteringsgrunder som ska utformas av Havs- och vatten- myndigheten i samråd med Kammarkollegiet och . Prövningen enligt MB ska ske som om det vore en helt ny verksamhet eller anläggning. Med tanke på att antalet verksamheter och anläggningar är stort kommer den aktuella typen av prövningsförfarandet pågå . Hur lång blir kommer att bero på hur mycket resurser som ges till berörda myndigheter. Den nya prövningen enligt MB kommer sannolikt att leda till att det nya tillståndet förenas med villkor om vissa försiktighetsmått. Vad som kommer att anses som ändamålsenligt och rimligt kommer enligt utredningen att avgöras i det enskilda fallet. Det troliga är att ett tillstånd till vattenkraftverk och damm förenas med villkor om byggande av fiskväg, minimitappning, andra biotopvårdande åtgärder m.m. Tillstånd som meddelas förenas ofta med föreskrifter om sådana åtgärder. Vattenkraftverks och dammars effekter på vattenmiljön varierar stort mellan olika anläggningar och olika vattendrag, varför utredningen inte kan utgå från att åtgärder kommer att krävas i samtliga fall. Det beror bl.a. på skillnader i anläggningarnas tekniska utformning, de geologiska och hydrologiska förutsätt- ningarna i avrinningsområdet, klimat, regleringspåverkan uppströms och nedströms, den akvatiska faunans och artsamman- sättning, effekter av annan mänsklig aktivitet m.m. Som exempel på anpassning av skyddsåtgärder i det enskilda fallet kan nämnas att Konsekvenser av utredningens förslag villkor om byggande av fiskväg givetvis endast aktualiseras i de fall dammen utgör ett artificiellt vandringshinder och inte i de fall de naturliga höjdförhållandena är sådana att platsen i sig utgör ett naturligt vandringshinder. 14.4.1Konsekvenser för ägare av berörda verksamheter inklusive företag Utredningens förslag innebär således att en verksamhetsutövare efter beslut av ska ansöka om tillstånd enligt MB som om det vore en ny verksamhet. Vilka företag som kan komma att beröras framgår av avsnitt 14.3.2. Tillståndsansökans omfattning kan variera beroende på den aktuella verksamhetens och anläggningens storlek och vilken utredning som krävs. Vad en ansökan ska innehålla framgår av 22 kap. 1 § MB och 7 kap. 4 § LSV. Ansökan ska bl.a. innehålla en MKB och föregås av samråd. Enligt siffror kostar det sökanden, dvs. den fysiska eller juridiska person som ansöker om tillstånd, att ansöka om tillstånd för vattenverksamhet. Enligt utredningens bedömning är denna siffra för låg i förhållande till många av de verksamheter som omfattas av detta förslag. Med hjälp av utredningens experter har utredningen försökt uppskatta vad det kostar att ansöka om tillstånd för de berörda verksamhetstyperna. En ansökan om tillstånd för småskalig kraft har av bransch- företrädare uppskattats till mellan 1 – i första instans. Detta belopp avser en ansökan om återuppstart av ett nedlagt kraft- verk eller i anslutning till en befintlig dammbyggnad oavsett storlek. Kostnaden inkluderar ombudskostnader och de administrativa kostnaderna för samråd, framtagande av ansökan, upprättande av en MKB, eventuella utredningar och deltagande i processen (inklusive skriftväxling) Kostnaden om målet överklagas uppgår till cirka 200 000 – . Är det i stället fråga om en lagligförklaring av ett befintligt vatten- kraftverk uppgår kostnaden till mellan 400 000 – i första instans. Motsvarande kostnad i andra instans är – . Kostnaderna kan även vara högre eller lägre än det angivna intervallet. Enligt uppgift från utredningens expert från kan en ansökan om tillstånd till ett större uppgraderingsprojekt uppgå Konsekvenser av utredningens förslag till mellan 1–i första instans och 0,5–i andra instans. Utredningen har även tagit del av en konsultrapport beställd av Energimyndigheten.6 Av denna framgår att den grundläggande kostnaden för ett tillstånd för småskalig vattenkraft uppskattas till mellan cirka 200 000 – . Som nämnts inledningsvis kommer den föreslagna skyldigheten att ansöka om tillstånd enligt MB innebära att anläggningen och verk- samheten förenas med villkor om såväl utformning som drift. Anläggande av fiskvandringsväg, minimitappning och anpassade flöden är exempel på sådana villkor som kan bli aktuella. Att åtgärder ska vidtas till skydd för fisket framgår av 11 kap. 8 § MB. Bestäm- melsen anger att det kan vara fråga om anordningar för fiskens framkomst eller fiskets bestånd, att släppa fram vatten för ändamålet eller att vidta andra åtgärder som kan behövas till skydd för fisket i det vatten som berörs av verksamheten. Som exempel kan nämnas anordnande av fisktrappor och ålyngelledare samt iordningställande av lekplatser. Enligt förarbetena bör minimivattenföringen hållas så hög som möjligt, och man bör eftersträva att så mycket vatten släpps fram som motsvarar den naturliga lågvattenföringen.7 Dessa åtgärder ska enligt bestämmelsen vidtas utan ersättning. Skyldigheten att vidta åtgärder följer således redan av dagens bestämmelser. Vilka föreskrifter om skyddsåtgärder som den nya prövningen kommer att leda till kommer att avgöras av prövnings- myndigheten i det enskilda fallet. Det går därför inte att uttala sig om vad de totala kostnaderna för utredningens förslag kommer att bli. Utredningen har emellertid funnit anledning att redogöra för några exempel på vad nämnda åtgärder kan kosta. Dessa exempel har inhämtats via utredningens experter men också från . har i en egen utredning om ekologiska effekter och verksamhetspåverkan av förändrade produktionsvillkor i storskaliga kraft8 bl.a. undersökt vad fiskvandringsvägar skulle kosta företaget. har även räknat på vilket produktionsbortfall nämnda åtgärder skulle innebära. 6Pöyry , Miljökrav för småskalig vattenkraft, . Rapporten är utförd på uppdrag av . 1997/98:45 del 2 s. 130. 8Vattenfall , Ekologiska effekter och verksamhetspåverkan av förändrade produktionsvillkor i storskaliga vattenkraftverk, . Konsekvenser av utredningens förslag Kostnaden för fiskvandringsvägar beror på fallhöjdsmeter. har räknat på en kostnad om 0,5 – per fallhöjdsmeter. Det innebär att anläggande av en fiskvandringsväg i en stor vattenkraftstation som Messaure med en fallhöjd skulle kosta 20–. För en anläggning med lägre fallhöjd såsom i skulle kostnaden för anläggandet uppgå till . Vid anläggande av en fiskvandringsväg behöver vatten ledas till vandringsvägen i stället för till kraftverket. Det innebär att en mindre mängd vatten leds genom turbinerna vilket minskar kraftproduktionen och leder till ett intäktsbortfall. Vattenföringen till fiskvandringsvägen har angett till 1–/s. Utöver denna vattenmängd behövs även lockvatten för att säkerställa funktionen. Mängden lockvatten varierar beroende på strömfårans utseende vid utlopp, fiskvägens ingång men även andra faktorer. I rapporten har använts ett lockvattenflöde på /s av (maj–oktober). har vid kraftverket i Stornorrfors anlagt ett minikraftverk för att utnyttja lockvattnet för produktion. Med ett sådant tillvägagångssätt minskas det årliga intäktsbortfallet med . Driftskostnaden för fiskvandringsvägen har uppskattats till . Intäkts- bortfallet har beräknats med ett elpris motsvarande /kWh vilket motsvarar ett genomsnitt av spotpriserna på Nordpol –2010. För anläggande av en fiskvandringsväg vid kraftverks- anläggningen Messaure skulle ett intäktsbortfall innebära /år inkluderat driftskostnaden. Motsvarande summa för skulle vara /år. Skulle anlägga fiskvandrings- vägar vid samtliga sina 15 storskaliga vattenkraftsstationer har kostnaden uppskattats till 133 – och det årliga intäktsbortfallet inklusive driftskostnader för samtliga vandringsvägar till . Produktionsbortfallet för åtgärden beräknas till 641 GWh , vilket motsvarande av den genom- snittliga årsproduktionen för dessa vattendrag. Det har dock framförts till utredningen att de perioder då fiskar kräver högre vattenföring i vandringsvägen ofta sammanfaller med höga flöden i vattendraget. De höga flödena innebär att vattnet ofta ändå inte används till kraftproduktion utan får passera kraftverket utan att gå genom turbinerna. Avledandet av vattnet i fiskvägen medför i så fall inte någon produktionsförlust. Konsekvenser av utredningens förslag Som nämnts i avsnitt 14.3.1 är inte det vanligaste kraftverket storskaligt. En mer rättvisande siffra om kostnader för åtgärder kanske därför är för småskalig kraft. Enligt utredningens expert från SVAF är en ungefärlig kostnad för anläggande av fiskväg för småskalig kraft mellan 0,5 – . Utredningen har även tagit del av uppgifter från Åtgärdsdatabasen, en databas över statligt finansierade fiskevårdsåtgärder utvecklad av i i samarbete med och i samråd med Riksantikvarieämbetet.9 Dessa upp- gifter visar på ett medianpris för naturliga fiskvägar vid ett småskaligt kraftverk på /fallhöjdsmeter (16 000–/ fall- höjdsmeter, n=27). Ett annat kostnadsexempel för fiskvägar för småskalig kraft i uppgår till mellan 168 000 – (beräknat på sju olika fiskvägar). Ovanstående visar att det finns skilda uppfattningar om vad anläggandet av en fiskvandringsväg kostar och det är därför svårt för utredningen att dra några bestämda slutsatser av dessa exempel. Ovanstående kostnader kan till viss del jämföras med de miljö- skyddsutgifter industrin betalar för miljöfarlig verksamhet. För näringsgrenen Försörjning av el, gas, värme och kyla samt Vatten- försörjning uppgick den totala kostnaden 2011 till , varav avsåg investeringar och avsåg löpande kostnader.10 Utredningen har inte kunnat finna någon motsvarande uppgift för vattenverksamhet. Det bör dock i sammanhanget understrykas att miljöskyddsutgifterna avser mycket mer än bara en åtgärd och de kan därför inte rakt av jämföras med kostnaderna för byggande av fiskvandringsväg. Utredningens förslag om ny prövning av befintliga verksamheter kommer innebära att alla berörda verksamheter kommer att bedrivas i enlighet med de krav som MB ställer. är det endast ett fåtal verksamheter som har tillstånd enligt MB och bedrivs på ett sätt som är förenligt med de krav på teknik och miljö- anpassning som skulle ställas om det var fråga om nyetablering. Att alla verksamheter kommer att bedrivs på samma villkor bedömer utredningen som positivt för konkurrensen. 9Uppgifterna finns redovisade i , Potentialen för fungerande fiskvägar - En fallstudie i hur man återskapar konnektivitet, Degree project for of Science in Biology, . 10SCB:s statistik, Miljöskyddskostnader i industrin 2011, s. 7. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget bygger som nämnts på att länsstyrelserna genom beslut ska kunna förelägga en ägare av en viss typ av vattenverksamhet att senast ett visst datum söka tillstånd enligt MB. Valet av verksamhet ska göras utifrån nationella prioriteringsgrunder som Havs- och vattenmyndigheten i samråd med Kammarkollegiet och Energi- myndigheten ska ta fram. Ansvaret att besluta om nyprövningar blir en omfattande uppgift för länsstyrelserna och de måste därför tilldelas ytterligare resurser om detta ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. För att vara säker på att pengarna inte används för annat ändamål kan resurserna öronmärkas. För att bedöma vilka verksamheter som ska bli föremål för ett krav på nytt tillstånd krävs viss utredning. Mycket av det underlag som behövs kommer redan att ha tagits fram inom ramen för vatten- myndigheternas kartläggning av vatten. Enligt utredningens bedömning torde det inte generellt behövas mer underlag, men i vissa specifika fall det kan självklart erfordras. Däremot kommer läns- styrelsernas arbete med att bedöma underlaget utifrån de angivna prioriteringsgrunderna att kräva resurser. Som nämnts ovan kan det vara fråga om cirka 2 000 vattenkraftverk och 11 000 dammar som kan komma ett beröras av utredningens förslag. Dessa ska ordnas så att de anläggningar där störst miljö- nytta kan uppnås prövas först. Utan en bestämd prövningstakt är det svårt att uttala sig om det exakta behovet av resurser eller årsarbetskrafter. Utredningen vill dock framhålla att utan ett rejält tillskott till länsstyrelserna kommer inte det tänkta resultatet att uppnås inom rimlig tid. Inför en tillståndsansökan utförs samråd med myndigheter och särskilt berörda och utgör här en central aktör. Läns- styrelserna deltar även i själva prövningen av en tillståndsansökan, eftersom myndigheten har i uppdrag att bevaka de allmänna intressena och bl.a. bedöma om föreslagna försiktighetsmått är tillräckliga. Utredningens förslag om ny prövning av utpekade verksamheter kommer innebära fler tillståndsprövningar i domstol, vilket medför att länsstyrelserna även för detta uppdrag kommer att behöva tilldelas ytterligare resurser. Konsekvenser av utredningens förslag Som framgår av figur 4.3 i kap. 4 skiljer sig antalet vattenkraftverk stort mellan länen. Vissa län har över tusen anläggningar och andra har ingen. Detta måste självklart beaktas vid resurstilldelningen. Utred- ningen bedömer att det i vart fall krävs ytterligare två årsarbetskrafter per länsstyrelse för de län som har fler än tusen anläggningar det föreslagna förfarandet ska pågå. Motsvarande årsarbetskraft för de län med cirka 500 anläggningar bör enligt utredningen vara 0,5. prövas ansökan om tillstånd för vattenverksamhet i mark- och miljödomstolarna som första instans. Dessa domstolar finns vid tingsrätterna i , , , och . En dom eller ett beslut kan därefter överklagas till Mark- och miljö- överdomstolen vid och sedan till . Som redan nämnts kommer utredningens förslag leda till en stor ökning av antalet ansökningar om tillstånd till vattenverksamhet. Utredningen har begärt uppgifter från om vad det kostar att pröva en ansökan om tillstånd till vattenverksamhet. har emellertid inte haft möjlighet att ta fram de efterfrågade uppgifterna utan har endast kunnat redogöra för vad styckkostnaden varit för miljömål. Denna uppgår till för . Med miljömål avses bl.a. ansökningsmål för såväl vatten- verksamhet som miljöfarlig verksamhet men också sådana mål som överklagats till domstolen där eller en kommun har varit första instans. Styckkostnaden är således en snittkostnad för samtliga måltyper som prövas enligt MB. Det innebär enligt utredningen att den faktiska kostnaden för prövning av en ansökan om tillstånd till vattenverksamhet är betydligt högre. Domstolen tar ut en avgift för prövning av en ansökan om tillstånd till vattenverksamhet i enlighet med FAPT som betalas av sökanden. Avgiften för prövning är uppdelad på en grundavgift och en tilläggsavgift. Grundavgiften är kopplad till kostnaden för utförandet av det aktuella företaget. Avgifterna uppgår till lägst och högst , se 3 kap. 4 § FAPT. Om utförandekostnaden uppgår till ska även en tilläggsavgift tas Konsekvenser av utredningens förslag Tilläggsavgiften tas ut endast om prövningen avser rätt att leda bort grund- eller ytvatten eller ändring av grundvattennivån samt rätt till uttag av vattenkraft. Om ansökan avser rätt till uttag av vattenkraft betalas tilläggsavgift med per kWh beräknad årlig kraftproduktion under medelår, se 3 kap. 5 § FAPT. Mot bakgrund av nivåerna på prövningsavgiften antar utredningen att domstolens kostnad för prövning i vart fall kan antas vara det dubbla mot vad angett i sin årsredovisning, dvs. Kammarkollegiet och Havs- och vattenmyndigheten Ett större antal prövningar i domstol kommer även att öka belast- ningen på Kammarkollegiet och Havs- och vattenmyndigheten, eftersom även dessa myndigheter har i uppgift att tillvarata de allmänna intressena i en prövningsprocess. Det ökade antal mål som kommer att prövas i domstol innebär även ett ökat behov av resurser till dessa myndigheter.