sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — När en skattesats skulle bestämmas kunde man emellertid inte underlåta att lägga stor vikt vid dagspressens centrala betydelse i den demo- kratiska processen. Hänsyn borde också tas till att de ekonomiska förutsättningarna för tidningarna inte fick förändras alltför drastiskt. Det var därför nödvändigt att skattesatsen blev jämförelsevis låg, högst . I den kompletteringsproposition som lades fram redovisade regeringen sin avsikt att lägga fram ett förslag om mervärdesskatt på dagstidningar. Skattebeläggningen beräknades ge en inkomstförstärkning på . I samma proposition föreslog regeringen även andra förändringar i mervärdesskattelagstiftningen, bl.a. att skattesatsen för livsmedel skulle sänkas från fr.o.m. den 1 januari 1996.33 I praktiken avskaffades därmed också skattesatsen . Den beredning av ärendet med mervärdesskatten på dagstidningar som följde komplicerades av att den skattesats som valdes i praktiken också skulle avgöra vilken skattesats som kunde användas för kulturområdet. lämnade regeringen ett förslag till om mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar .34 Förslaget var att dagstidningarna, i enlighet med förslaget från - 94, skulle beläggas med en reducerad mervärdesskatt på fr.o.m. . Regeringens argument för att införa en skatteplikt för omsättningen av allmänna nyhetstidningar var att den statsfinansiella situationen var mycket ansträngd. Förslaget ansågs också förbättra konkurrensneutraliteten. 1994/95:150. 1995/96:45. Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik tillämplig skattesats borde stor vikt läggas vid dagspressens centrala betydelse i den demokratiska processen. Den lägre skattesatsen skulle gälla även för radio- och kassettidningar. Att skattesatsen på inte var optimal ur ett stats- finansiellt perspektiv går att utläsa från regeringens beräkning i propositionen av effekterna av beläggningen. Utifrån att dags- pressens intäkter från prenumerationer och försäljning av lös- nummer kunde beräknas till skulle den varaktiga inkomstförstärkningen för staten av den föreslagna skattesatsen inte nå upp till den beräknade effekten på . Regeringen avsåg därför att senare lämna förslag om en höjning av punktskatten på folköl. beslutade i enlighet med regeringens förslag.35 Fr.o.m. hade därmed tre olika mer- värdesskattesatser: för varor och tjänster i allmänhet, för livsmedel, hotell, personbefordran och vissa konstverk samt för dagstidningar. Därefter har olika delar av kulturområdet också belagts med en reducerad moms på , bl.a. entréavgifter till biografföreställningar fr.o.m. samt upphovsrätt och entréavgifter till teater, konserter, cirkus m.m. . Nästa större förändring av mervärdesskatten på kultur- och medieområdet infördes . Då sänktes mervärdes- skatten till även för omsättningen av böcker, tidskrifter, kartor, notblad m.m. Därmed kom dags-, kvälls- och veckopress att beskattas med samma skattesats och den relativa fördel som ursprungligen gällde för dagspressen i förhållande till andra tidningar upphörde. I den proposition som föreslog den sänkta mervärdesskatten gjorde regeringen bedömningen att de problem med olika skattesatser som påtalats beträffande bl.a. tidskrifter och veckotidningar inte längre skulle kvarstå. beslutade i enlighet med regeringens förslag.36 I budgetpropositionen beräknas det stöd som lämnas på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning. Dessa s.k. skatteutgifter är alltså skillnaden mellan de intäkter som kommer från den lägre mervärdesskattesatsen och de intäkter som skulle ha kommit in om skattesatsen i stället var . I de senaste årens budgetpropositioner har skatteutgiften för allmänna nyhetstidningar och tidskrifter 1995/96:SkU12, rskr. 1995/96:82. 2001/02:45 s. 29, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122. Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik prognostiserats till 1 960 (2011), 1 920 (2012) och 2 050 (2013) miljoner kronor.37 5.3.4Frågan om reducerad mervärdesskatt på digitala produkter En bestämmelse i EU:s mervärdesskattedirektiv som med tiden har uppmärksammats alltmer är den som anger att reducerade skatte- satser inte får tillämpas på tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg.38 Den innebär i praktiken att beskattningen i av bl.a. dagstidningar skiljer sig åt mellan tryckta och digitala versioner. Medan de förstnämnda har en reducerad skattesats på är de sistnämna belagda med normalskattesatsen . 2004 behandlade frågan i sitt slutbetänkande Mångfald och räckvidd. Där föreslogs att regeringen skulle verka för att tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna i EU:s mervärdesskattedirektiv utvidgades till att också omfatta dags- tidningar som distribueras elektroniskt.39 I proposition Nya villkor för stödet till dagspressen gjorde regeringen dock bedömningen att det inte bör vidtas några åtgärder med anledning av förslag på den här punkten.40 Därefter har Europeiska kommissionen inlett en översyn av det befintliga mervärdesskattesystemet och i det sammanhanget har även frågan om reducerad mervärdesskatt på digitala produkter tagits upp till behandling. Den grönbok41 om mervärdesskattens framtid som Europeiska kommissionen lade fram präglas av två olika perspektiv. Å ena sidan frågan om en reducerad skattesats på vissa varor och tjänster för att därigenom främja dessa produkter. Å andra sidan frågan om en enhetlig mervärdesskatt, utan reducerade skattesatser och gränsdragningsproblem, för att på så sätt maximera den ekonomiska effektiviteten i samhället. 2011/12:1 utg.omr. 17 s. 41, prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 s. 39. 38Rådets direktiv /112/EG, artikel 98.2 andra stycket och artikel 56.1 k. 39SOU 2006:8 s. 417–419. 2009/10:199 s. 43. 41En grönbok är ett samrådsdokument som kommissionen utarbetar inom ett politiskt område för att presentera nya idéer och åtgärder inom EU. Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik som har , stabilare och mera effektivt mervärdes- skattesystem, ställs frågor om vilka typer av förändringar av mervärdesskattedirektivet som önskas.42 I det avsnitt i grönboken som behandlar mervärdesskattesatser konstateras att den nuvarande variationen i normalskattesatserna i EU och de reducerade skattesatserna i vissa medlemsländer inte verkar störa den inre marknaden. Detta beror i huvudsak på att det finns korrigeringsmekanismer i det nuvarande mervärdesskatte- systemet, men denna variation bidrar ändå väsentligt till att komplicera systemet. Kommissionen noterar att mer- värdesskattesatserna för jämförbara produkter eller tjänster är inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster digitalt, som e- böcker och e-tidningar. En hänvisning görs till den digitala agendan för , som säger att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska och den digitala världen, även i fråga om skatter.43 För att avskaffa denna diskriminering finns det enligt kommissionen två möjlig- heter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att tillämpa samma reducerade skattesats i den digitala miljön som för traditionella bärare. Bland de svenska organisationer och myndigheter som fick grönboken på remiss fanns Tidningsutgivarna och . Båda organisationerna förordade i sina remissvar med kraft att de digitala utgåvorna av dagstidningar respektive böcker bör omfattas av samma reducerade skattesats som de tryckta utgåvorna. Som argument anfördes att den nuvarande ordningen skapar ett administrativt merarbete, sned- vrider konkurrensen och inte ligger i linje med den digitala agendan för . behandlades grönboken även av skatteutskott.44 Utskottet välkomnade en bred översyn av det gemensamma mervärdesskattesystemet i syfte att förenkla skatte- uttaget, göra det stabilare och mer effektivt, minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd samt motverka skattefusk. Enligt utskottet finns det goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag från skatteplikt och så få områden med reducerade 42KOM(2010)695 slutlig, 1.12.2010. 43En digital agenda för , KOM(2010)245, . 44Skatteutskottets utlåtande (bet. 2010/11:SkU25). Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Utskottet konstaterade vidare att mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen, med en ökande användning av ny teknik och en ökad inriktning på tjänster. Implementeringen av det framtida mervärdesskatte- systemet är därför ett bra tillfälle för kommissionen att öppna för det digitala samhällets möjligheter. Inom yttrandefrihetsområdet är det enligt utskottet särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella samman- hang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synssätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska och den digitala världen även i fråga om skatter. Regeringens har därefter i en faktapromemoria formulerat en preliminär svensk ståndpunkt med anledning av grönboken. I promemorian välkomnar regeringen kommissionens meddelande om mervärdesskattens framtid. Ett enklare, mer stabilt och mer effektivt skatteuttag är angeläget, inte minst för en väl fungerande inre marknad. Regeringen anser också att reformerna av mervärdes- skattesystemet måste leda till att företagen kan konkurrera på lika villkor och att den administrativa bördan för företagen begränsas. Vidare delar regeringen kommissionens uppfattning att en bred skattebas är önskvärd. Förslag om en mer begränsad tillämpning av reducerade skattesatser och färre undantag måste dock analyseras närmare. Frågan om en reducerad skattesats för digitala utgåvor av dagstidningar och böcker nämns däremot inte i fakta- promemorian.45 Kommissionens konsultation om reducerad mervärdesskatt Kommissionen återkom i frågan om reducerade skattesatser i en s.k. konsultation den 8 oktober 2012.46 Konsultationen riktade sig till alla intresserade parter och pågick till . 45Meddelande om mervärdesskattens framtid. Faktapromemoria 2011/12:FPM79, . Review of existing legislation on VAT reduced rates. TAXUD/C1. Citaten som redovisas har översatts för kommitténs räkning. Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik promemoria som ligger till grund för konsultationen slår kommissionen fast vissa principer för den pågående översynen av mervärdesskattesatserna. En av dessa principer är att liknande varor och tjänster ska ha samma mervärdesskattesats och att hänsyn bör tas till den tekniska utvecklingen i detta avseende, så att frågan om konvergens mellan den digitala och den fysiska miljön kan hanteras. Den huvudsakliga frågan i konsultationen är hur de elektroniska tjänsterna egentligen ska definieras. Kommissionen konstaterar att frågan inte har uppkommit tidigare när alla elektroniska tjänster har varit belagda med normalskattesatsen. En fråga som ställs i konsultationen (Q 6) är därför följande: Delar ni uppfattningen att de elektroniska tjänster som skulle vara kvalificerade för en reducerad skattesats behöver vara fastställda på ett likartat och precist sätt på EU-nivån eller anser ni att en bred definition i direktivet är tillräcklig? När det gäller tryckta dagstidningar och tidskrifter jämfört med digitala utgåvor anför kommissionen att medlemsländerna använder olika definitioner för att bestämma vilka dagstidningar och tidskrifter som är kvalificerade för en reducerad mervärdes- skatt. De digitala versionerna innehåller dessutom väldigt ofta olika tjänster. Å ena sidan finns det sådan information som lämnas på en sajt för att ge en översikt över de viktigaste nyheterna. Sajten kan uppdateras regelbundet, ofta , och den kan ge gratis tillgång till foton, enkäter, diskussionsforum, bloggar, tv och videoklipp. Tittar man närmare på en sådan tjänst kan det ifrågasättas om den verkligen uppfyller kriteriet om liknande produkt. Å andra sidan finns det sådana elektroniska tjänster som bara omfattar den digitala versionen av den tryckta dagstidningen eller tidskriften, t.ex. i PDF-format. En sådan tjänst är oftast inte gratis. Sökningar i tidningarnas arkiv är en annan typ av elektronisk tjänst som oftast inte är gratis. Enligt kommissionen gör den snabba utvecklingen av nya elektroniska tjänster det svårt att avgöra i vilken grad tryckta tidningar och digitala utgåvor fortfarande kan uppfattas som En fråga som mot denna bakgrund ställs i konsultationen om specifikt dagstidningar och tidskrifter (Q 8) är hur digitala versioner av sådana ska definieras: Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik Med utgångspunkt från behovet av ett enhetligt och framsynt förhållningssätt på EU-nivå, hur bör digitala dagstidningar och digitala tidskrifter definieras i EU-lagstiftningen? Två av de intresserade parter som besvarat kommissionens konsultation från svensk sida är Föreningen och Tidningsutgivarna. I ett gemensamt yttrande betonar de båda organisationerna att en livskraftig dagspress, som är tillgänglig i såväl tryckt som digitalt format, spelar en betydande roll för demokratin. Det är därför angeläget att ekono- miska och juridiska villkor formas för att främja en sådan utveckling och mervärdesskattesystemet spelar en nyckelroll i det sammanhanget. Den nuvarande ordningen med att normalskatte- satsen används för digitala produkter är ett hinder för tidnings- företagens investeringar i nya digitala affärsmodeller. Medlems- staterna bör därför få möjlighet att applicera en reducerad skatte- sats för tidningar och tidskrifter. På de två konkreta frågorna Q 6 och Q 8 i konsultationen svarar Tidskrifter och Tidningsutgivarna att det inte behövs gemensamma definitioner av elektroniska tjänster, dagstidningar och tidskrifter på EU-nivå. Det enda som krävs är en enkel förändring i mervärdesskattedirektivet för att likställa fysiska och digitala versioner av de produkter som reducerade skattesatser kan tillämpas på.47 Enligt de båda organisationerna skulle gemensamma definitioner av tidningar och tidskrifter på EU-nivå inskränka medlemsstaternas exklusiva kompetens. Det bör därför vara upp till varje medlemsstat att närma definiera begreppen på nationell nivå. Enligt uppgift har kommissionen tagit emot cirka 300 svar på sin konsultation och det pågår en dialog i bl.a. de rådsarbetsgrupper som behandlar mervärdesskattefrågor. När kommissionen har sammanställt svaren och dragit sina egna slutsatser kan frågan om reducerad mervärdeskatt på digitala versioner av dagstidningar och tidskrifter åter aktualiseras för den . 47 Bilaga III, punkt 6, i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG. Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik bedömning: Reklamskatten är medie- politiskt kontraproduktiv och bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Regeringen bör vidare verka för att EU:s mervärdes- skattedirektiv ändras så att medlemsländerna kan tillämpa en reducerad skattesats även för digitala medier. Den närmare avgränsningen av begreppet bör utarbetas på nationell nivå och komma till uttryck i mervärdesskattelagen. Det främsta skälet för kommitténs bedömning att reklamskatten bör avskaffas är att skatten är mediepolitiskt kontraproduktiv och att den på ett godtyckligt sätt beskattar likartade verksamheter olika. Kommittén delar vidare bedömning att det är särskilt angeläget på yttrandefrihetsområdet att samma mervärdes- skattesats tillämpas på såväl traditionella tryckta som moderna digitala produkter. Beskattningen ska inte avgöras av publicerings- formatet eller distributionsformen. Den skillnad som föreligger försvårar en mediepolitiskt önskvärd omställning från publicering på papper till digital publicering. Den typ av journalistik som utvecklats inom dagspressen bör enligt kommitténs mening stödjas av mediepolitiska åtgärder. Den grundläggande tanken bakom presstödet har varit att den tryck- och yttrandefrihet som garanteras i grundlagarna ska brukas till att säkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Det demokratiska styrelseskicket kräver att det finns massmedier som ger medborgarna möjligheter att informera sig och utbyta idéer, så att de kan delta aktivt i samhällslivet och rösta i allmänna val. För detta räcker det inte att staten förhåller sig passiv utan det krävs också en aktiv mediepolitik. Kommittén förordar därför såväl generella som selektiva stödåtgärder till verksamheter av det slag som presstödet traditionellt sett syftat till att värna. Kommitténs bedömning är att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande 2002. Skälen för detta är i första hand att skatten är mediepolitiskt kontraproduktiv. I stället för att ekonomiskt underlätta en från allmän synpunkt angelägen Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik verksamhet fördyras den. Skatten slår dessutom godtyckligt mot olika typer av medieverksamhet. De regelförändringar som genomfördes i reklamskattelagen , i kombination med den allmänna tekniska utvecklingen, har medfört helt nya förutsättningar för de svenska dagstidningarna. En konsekvens är att den relativa konkurrens- fördel som gällde för den tryckta dagspressen vid reklamskattens införande numera har vänts till en i huvudsak konkurrensmässig nackdel i förhållande till andra medier. Det finns inga sakliga skäl för att på det sättet särskilt missgynna delar av dagspressen. Den reklamskatt som dagstidningsföretagen betalar in motsvarar kostnaden för cirka 200 journalister. Kommittén vill vidare framhålla att reklaminvesteringar i tv, radio och internet inte alls omfattas av skatten. I andra fall där skattskyldighet i princip föreligger, som för fack- och populärpress samt gratistidningar, gör det höga grundavdraget att de i huvudsak inte behöver betala någon reklamskatt. Ytterligare en inkongruens är att reklamskatt utgår för papperstidningar men inte för motsvarande digitala publikationer. Reklamskatten orsakar en omfattande administration både för tidningsföretagen och för . Nuvarande ordning med deklarationer, preliminära inbetalningar och sena återbetalningar gör det svårt att förutse vad den slutliga skatten kommer att bli för såväl de enskilda företagen som för staten. En komplicerande faktor är vidare att tryckta och digitala annonser alltså hanteras olika i reklamskattehänseende. Skattens relativa komplexitet har även präglat det arbete som har utfört på kommitténs uppdrag för att beskriva reklamskatteintäkternas utveckling. Reklamskatten står för en mycket liten andel av statens intäkter från olika punktskatter. Ett avskaffande av reklamskatten skulle leda till minskad administration och lägre kostnader. Reklamskattens konkurrensmässiga och tekniska brister slogs fast redan av reklamskatteutredning och gav 2002 regeringen tillkänna att reklamskattens avveckling skulle prioriteras. har det tagits steg i den riktningen, men utan att skatten ännu har avskaffats helt och hållet. Kommittén är medveten om att reklamskattens avskaffande kan framställas som ett gynnande av de medieföretag som betalar skatten, och att det inte medför någon lättnad för branschen i övrigt. Som framgår av redovisningen i detta kapitel finns det ett i huvudsak negativt samband mellan betalning av Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik skatten och mottagande av stödet. Ett avskaffande av reklam- skatten kommer därför i huvudsak att avlasta större dagstidningar och koncerner. Det vore emellertid felaktigt att betrakta avskaffandet av denna skatt som ett otillbörligt gynnande av dem som betalar den. Dels har de mindre och medelstora tidningsföretagen i praktiken redan undantagits från reklamskatten, främst genom de regeländringar som genomfördes 20062008, dels har de större tidningsföretagen betalat mest i skatt och då blir det med matematisk nödvändighet så att de också avlastas mer när skatten avskaffas. Kommittén lägger i andra delar av detta betänkande förslag till åtgärder som i första hand är riktade mot mindre och medelstora tidningar. Reklamskattefrågan är en av de viktigaste frågorna där åtgärder redan på kort sikt kan vidtas för att förbättra nyhetsförmedlingens ekonomiska situation. Om det av statsfinansiella eller andra skäl inte är möjligt att avskaffa den återstående reklamskatten , bör det enligt kommittén vara ett alternativ att skatten avskaffas stegvis. Ett första steg bör då vara att skatten avskaffas för samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program. Ett annat alternativ är att det grundavdrag som reklamskattelagen medger höjs så att färre behöver betala reklamskatt. När reklamskatten infördes fanns det ett uttryckligt syfte att finansiera det direkta presstödet. Den budget- mässiga kopplingen finns dock inte kvar längre. Ett avskaffande av reklamskatten bör därför inte finansieras genom en minskning av det selektiva driftsstödet, utan åtgärden bör hanteras som en prioriterad fråga i kommande budgetberedningar på det skatte- politiska området. Reducerad mervärdesskatt för både tryckta och digitala medier Kommittén delar bedömning om att det är särskilt angeläget på yttrandefrihetsområdet att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på såväl traditionella tryckta som moderna digitala produkter. Beskattningen ska inte avgöras av publiceringsformatet eller distributionsformen. Den nya mervärdesskattesatsen på infördes och belades omsättningen av allmänna dagstidningars Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik upplageintäkter med den nya skattesatsen efter att tidigare ha varit skattebefriade. För bl.a. fack- och populärpressen var skattesatsen då fortfarande . ändrades dock mervärdesskattelagen så att även fack- och populärpress fick den lägre skattesatsen och i och med det var dagstidningarnas ursprungliga konkurrensfördel i förhållande till andra reklammedier borta. Det är den situation som fortsatt gäller och som det inte heller finns anledning att ändra på. Det är i stället den tekniska utvecklingen med alltfler digitala medier som har sprungit ifrån mervärdesskattesystemet och som gör det angeläget med ändrade bestämmelser. Med nuvarande bestämmelser är det en reducerad skattesats på för den tryckta tidningen men full mervärdesskatt på för digitala utgåvor, som den svenska dagspressbranschen står inför betydande tekniska och strukturella förändringar. I takt med att tidningsföretagen utvecklar digitala utgåvor och även söker vägar för att kunna ta betalt för det redaktionella material som tillgängliggörs på nätet, är det en betydande konkurrensmässig nackdel att en reducerad mervärdesskatt inte kan appliceras både på tryckta och elektroniska medier. De olika skattesatserna försvårar en mediepolitiskt önskvärd teknikomställning. Skattesatserna i den svenska mervärdesskattelagen är beroende av EU:s mervärdesskattedirektiv. En förutsättning för att kunna införa en reducerad skattesats är att direktivet tillåter det. betyder ett sådant samband att möjligheterna till förändringar av de nationella bestämmelserna är begränsade, eftersom en förändring av direktivet kräver ett enhälligt godkännande av rådet och som därmed också förutsätter en politisk process i alla 27 medlemsländer. Frågan om en anpassning av mervärdesskattedirektivet till en digital verklighet finns dock just nu högt upp på EU:s dagordning och det pågår en process i ärendet. Kommissionen har tagit flera tydliga initiativ i riktning mot en likabehandling av tryckta och digitala medier i mervärdesskattehänseende och skatteutskott har i det sammanhanget gett uttryck för en principiell hållning med samma inriktning. Kommissionens slutsatser av den genomförda konsultationen kommer sannolikt att få en stor betydelse för hur direktivet i praktiken kan ändras för att likställa tryckta och digitala produkter.