sou · H1B368 · 2013-10-15 00:00:00 — Utgångspunkt för för- tydligandet av siffrorna är huruvida tyngdpunkten av svaren ligger mot stämmer inte alls eller stämmer fortfarande. Tabell 1 Här redovisas hur de 13 informanterna anser att dagens situation ser ut angående hantering av biologisk mångfald i MKB och miljöbedömningar. Påståendena de hade att ta ställning till bygger på de slutsatser som drogs över hur situationen såg ut då. Underlag och informationskällor redovisas dåligt Prognos och beräkningsmetoder används inte alls Brister och osäkerheter i metoder och underlag Styrkan och omfattningen av effekter och Indirekta effekter analyseras sällan F. Kompensationsåtgärder och/eller skade- förebyggande åtgärder diskuteras sällan Förslag på uppföljning förekommer i MKB- Underlag och informationskällor redovisas dåligt är det en majoritet av de tillfrågade som upplever att situation för hur underlag och informationskällor redovisas i MKB och miljöbedömningar har blivit klart bättre . Det finns fortfarande de som anser att läget är det samma som tidigare, men denna studie tyder ändå på en bild av att dagens läge har utvecklats mot en bättre redovis- ning av underlagskällor för biologisk mångfald bland flera Ett resultat som stärker bilden av ett förbättrat läge är att de flesta av de intervjuade tjänstemännen på länsstyrel- serna/kommunen ansåg att läget var en klar eller delvis för- bättrad bild . De intervjuade konsulternas upplevelse av dagen situation baseras främst på hur arbetet ser ut i just det företag de jobbar i, medan tjänstemännen på länsstyrelserna får se väldigt många olika uppdragsgivares och konsulters MKB-arbete. Tjänstemännens upplevelse av dagens situation kan därför tolkas vara en mer generell bild över just sin region. B.Prognos och beräkningsmetoder används inte alls för biologisk mångfald Det är en delvis mer positiv bild som framkommer för användan- det av prognos- och beräkningsmetoder för biologisk mång- fald i MKB och miljöbedömningar. Läget var tydlig och visade på att denna typ av metoder väldigt sällan eller aldrig användes. Bland de intervjuade så anser fortfarande en majoritet att läget är detsamma som tidigare, men det finna ändå några konsulter och även två länsstyrelsetjänstemän och en kommuntjänsteman som tycker att det delvis skett en för- bättring. En konsult sticker ut i detta sammanhang och uttryckte att de har väldigt mycket bättre metoder än som de nu använder. C.Brister och osäkerheter i metoder och underlag redovisas inte Bilden för hur redogörelsen av brister och osäkerheter beskrivs i dagens MKB och miljöbedömningar är spretig. Det går dock att konstatera att utvecklingen har varit positiv och upplever fler än hälften av de tillfrågade att de ser en klar eller delvis förbättrad hantering av brister och osäkerheter. D.Styrkan och omfattningen av effekter och konsekvenser kvantifieras inte Det som nämndes ovan om en spretig bild av dagens läge gäller även för dagens situation gällande redovisning av kvanti- fiering av styrkan på effekter och konsekvenser för biologisk mångfald. Många tycker fortfarande att en kvantifiering inte redovisas, men det ändå ser ut som en svängning i tiden mot en alltmer tydlig redovisning av kvantifiering av effekter och konsekvenser. E.Indirekta effekter analyseras sällan Dagens situation för hantering och redovisning av indirekta effekter på biologisk mångfald så som den beskrivits av denna studies informanter är densamma som för prognos- och beräk- ningsmetoder som redovisats ovan. Majoriteten av de till- frågade anser att analysen av indirekta effekter inte har för- bättrats, men några menar att bilden är delvis bättre. Likaså för denna aspekt är det samma konsult som utmärker sig och hon uttryckte att det konsultföretaget hon arbetar på analyserar och inkluderar en redogörelse av indirekta effekter på biolo- gisk mångfald i sitt MKB-arbete. F.Kompensationsåtgärder och/eller skadeförebyggande åtgärder diskuteras sällan är det en klart ljusare bild för hur skadeförebyggande åtgärder hanteras i MKB och miljöbedömningar. Vad gäller kompensationsåtgärder kommenterade flera att det handlar mest i ärenden gällande skyddade områden och att bilden för kompensationsåtgärder var eventuellt något bättre . Det var dock två av tjänstemännen på som ansåg att situationen för inkludering av båda dessa aspekter är oförändrad . G.Förslag på uppföljning förekommer i MKB-dokumentet I studien framkom det att i miljöbedömningar för detaljplaner så förekommer det relativt ofta förslag på uppföljning av frågor rörande biologisk mångfald. Däremot framfördes det av vissa informanter att i MKB för projekt så är det en delvis för- bättrad situation, medan flertalet ansåg att situationen är den- samma som , det vill säga att förslag på uppfölj- ning sällan förekommer. Det finns stora möjligheter att hantera aspekten biologisk mångfald på ett relativt detaljerat och ingående sätt i MKB och miljöbedömningar enligt informanterna. Som nämndes ovan så anser konsulterna att de har stor frihet att påverka och få igenom den avgränsning för utredning av biologisk mångfald som de anser rimlig. Det uppges dock att det fortfarande finns en stor utvecklingspotential för hur biologisk mångfald kan beskrivas och beaktas i MKB och miljöbedömningar. Det framkom att det går att utveckla fältarbetet och natur- värdesinventeringarna en hel del. Det framhölls att det finns behov av jämförbara system. På uppdrag av så är just nu en utredning ute på remiss av hur en standardinventering kan gå till. Tre av de intervjuade konsultfirmorna ingår i detta arbete. Enligt en av de inblandade konsulterna så är det en brist att man fokuserar mycket på befintligt material och denne vill se en utveck- ling av konsulternas fältarbete och att det blir ett större fokus på landskapsområden. Det var även fler av informanterna som fram- förde att det sällan genomförs nya studier utan att konsulterna i stället gör så mycket man kan av befintligt underlag och att det är så att de inte alltid gör en naturvärdesinventering på projektplatsen. I studien framfördes att det saknas hjälp och handledning av hur naturvärdesinventeringar ska genomföras och att det därmed är stora variationer i hur dessa genomförs. Detta innebär ofta att de inventeringar som görs inte är jämförbara även om de är gjorda på samma plats men under olika perioder. Ytterligare ett förbättringsbehov som lades fram gällande underlag som kunde förbättra hanteringen av biologisk mångfald är om kunde bistå med underlag om samband och hur värdefulla områden hänger ihop och som ger ett bättre stöd för mer holistiska bedöm- ningar. Det påpekades att det finns stora förbättringsmöjligheter vad gäller bedömningsgrunder och biologisk mångfald. En konsult upplevde att man ofta nöjer sig med att peka ut naturresurser och artfyndigheter i miljökonsekvensbeskrivningen. Hon påpekade att det inte görs något eget ställningstagande om resursens eller värde. Man värderar alltså inte den biologiska mångfalden utan mer pekar ut var den finns. Informanten nämnde att har kommit längre vad gäller bedömningsgrunder och de har en tydlig bedömningsskala. Konsulten har haft ett uppdrag från att analysera ett antal MKBer. Hon menade att den bild hon upplevde om att det saknas en värdebeskrivning är en generell bild för hur det ser ut i svenska MKBer . En aspekt som togs upp är att biologisk mångfald skulle kunna tas upp ännu tidigare i planeringsprocessen. Det ideala vore enligt en konsult, om man utredde biologisk mångfald innan t.ex. Trafik- verket ritade in en potentiell vägsträckning, och att man i stället hade en utvärdering av biologisk mångfald som låg till förutsätt- ning redan från början. Som framgår av tidigare kapitel så är detta ett arbetssätt som vissa konsulter använder . Det framkom att det i det svenska MKB-arbetet inte ställs några krav på no-net-loss.3 Detta medför att det vid fall av förlust av biologisk mångfald inte finns krav på kompensation. Det nämndes att 16 kap. 9 § angående att kompensera för allmänna intressen borde tillämpas oftare. En av konsulterna framförde att det finns behov av ett större tryck från lagstiftning och myndigheter för att hanteringen av bio- logisk mångfald ska förbättras ytterligare. En konsult framförde att det som styr ambitionsnivån är kraven från myndigheterna. Det framkom dock att det finns en utbredd uppfattning om att läns- styrelserna ställer väldigt olika krav ute i landet. Det uttrycktes att nivåerna inte har landat ännu och är för spretiga. Det fram- hölls att spridningen är för stor mellan att bedömningarna gjorda av länsstyrelserna är för hårda till att vara för svaga. Även en tjänsteman på en länsstyrelse framförde att de i sin roll som samrådspart kan förbättra sig och bli en tydligare kravställare. Ytterligare en tjänsteman framhöll att i sin rådgivande roll skulle kunna bli bättre på att upplysa verksamhetsutövaren om de biologiska sammanhangen, men saknas denna kunskap hos tjänstemän. Det framkom från konsultsidan att det finns ett klart förbätt- ringsbehov i hur man belyser spridningssamband och landskaps- ekologiska samband för biologisk mångfald i MKB. Det framfördes att dessa aspekter sällan hanteras i dagens MKBer. Även från länsstyrelsesidan framkom det att de upplever att det saknas ett strukturtänk för biologisk mångfald i miljöbedömningarna. Det framfördes i studien att hanteringen av biologisk mångfald hänger mycket på vad konsulten själv kan om denna aspekt. En konsult menade att verkligheten skulle kunna se annorlunda ut om konsultfirmorna som får MKB-uppdragen i sin tur anlitar experter (om de själva inte har denna kunskap i huset) som kan göra land- skapsanalyser och redovisa samband och biologisk infrastruktur. Samma konsult påpekade att har mycket information som sammanställts, men det saknas information om biologisk mångfald och samband. Även från kommunsidan påpeka- des att det finns förbättringsbehov för hur beskrivningen av biolo- 3 Den engelska termen no net loss innebär här att det inte blir någon nettoförlust av biologisk mångfald. gisk mångfald görs. Han såg ett behov av att knyta ihop nära- liggande områden i beskrivningen av biologisk mångfald i miljö- bedömningar för detaljplaner. En konsult framförde att i stället för att kunna ge en beskrivning av samband sitter hon ofta med en inventeringsrapport och ska utifrån den själv bedöma vad detta kan få för konsekvenser för den biologiska mångfalden. Det framfördes även att det finns en brist i underlag vad gäller spridningsvägar för djurrörelser. Som nämndes ovan i utvecklingen av biologisk mångfald i MKB så tillämpas artskyddsförordningen i allt större utsträckning. I samband med detta framkom det att konsulterna därmed har ett ökat behov av metoder för att bedöma exempelvis spridning och hållbara populationer. En informant framhöll att det finns många olika sätt att göra en landskapsanalys men att det saknas en konsekvent och jämförbar metodik för att genomföra dem. En konsult framhöll behovet av mer standardiserade och jäm- förbara bedömningsmetoder av biologisk mångfald. Samma konsult såg även ett behov av metoder för att inte bara beskriva påverkan utan även kunna beskriva effekter på – och konsekvenser för – den biologiska mångfalden av en viss planerad verksamhet. Det nämndes från flera på konsultsidan att det saknas standarder och bra underlag och bedömningsgrunder för att hantera den biologiska mångfalden kopplad till sjöar och vattendrag. Det nämndes att det finns bra underlag för skog, men för vatten- områden, liksom ett flertal andra biotoper där berg och sten nämndes, saknas det bedömningsgrunder. Det påpekades att Havs- och vattenmyndigheten borde lyfta frågorna för vattenfrågorna, medan borde titta på underlagsbristen i stort. Tillgången av gränsvärden är ytterligare en aspekt som påpeka- des ha ett stort utvecklingsbehov. En konsult nämnde att företagen hon jobbar på har tagit fram egna gränsvärden för hur breda sprid- ningskorridorer för ekar bör vara. Dessa gränsvärden nämnde hon har spridits till andra konsulter som använder dem utan att de ens kanske vet varifrån de kommer från början. Hon menade att det finns stora behov av att fler liknande gränsvärden tas fram för bio- logisk mångfald. Konsulten upplevde att det behövs mer tillämpad forskning för att ta fram denna typ av underlag. Från konsulthåll lyftes önskan av att höja den egna kompeten- sen för genomförande av djupare analyser av biologisk mångfald. Kunskapen finns , och några konsultfirmor ligger mer i framkanten av detta arbete. Det framhölls att det är ett kunskaps- glapp vad gäller att kunna analysera och beskriva viktiga sprid- ningsvägar och ekologiska samband. En av konsulterna upplevde att de hade en kompetensbrist inom det egna företaget vad gällde mer avancerade analyser och att de inte kan erbjuda sina kunder detta eftersom de sitter med sin egen resurspool. Hon fram- förde att deras egna biologer gör inventeringar och beskriver objekten, men att de inte var vana vid att beskriva t.ex. viktiga sprid- ningsvägar och samband. En av tjänstemännen på en länsstyrelse berörde att de är väldigt beroende av sina remissinstanser för att få en bra nivå på den MKB de granskar. saknas dock expertkompetens och viktiga frågor riskerar att förbises. En av informanterna sammanfattade bilden ovan på ett bra sätt vad gäller vad det är som saknas i MKB-arbetet vad gäller bio- logisk mångfald. Denna konsult uttryckte att man aldrig kommer åt och kommer fram till vad ett grönområde tål och var gränserna för detta går. Hon menade att det är många parametrar som på- verkar det gröna men att det verkligt stora helhetsgreppet saknas i MKB-arbetet. Beställarna är inte sugna på att ta på sig ansvaret för alla näraliggande projekts påverkan och det blir därmed ett stort fokus på det egna projektet eller planen som ger en snäv avgräns- ning. Det saknas ett underlag eller utredning av hur stråk och funktioner för biologisk mångfald ser ut i projekt- området. Det saknas därmed information om hur funktionen ser ut , om funktionen är stabil, och när det finns risk för att det tippar över. Det var även en granskande tjänsteman på en läns- styrelse som uttryckte att det fattas ett helhetsgrepp på hur biolo- gisk mångfald och artskydd hanteras i miljöbedömningar. Han nämnde att det går att ta ett annat grepp om dessa frågor och menade att sammanhängande biotoper borde hanteras i ett helhets- grepp och inte avgränsas efter hur den geografiska avgränsningen av en detaljplan ser ut. Tjänstemannen framförde att det finns en kunskapsbrist både på och bland verksamhets- utövare/konsulter om hur strukturer för biologisk mångfald kan hanteras och beskrivas. Han påpekade att han inte såg något behov av lagändring utan det behövdes i stället mer kunskap om varför vissa biotoper behöver skyddas. En tjänsteman på en annan länsstyrelse uttryckte att det skulle behövas ett regionalt naturvårdsgrepp. Även från kommunnivån framkom det att de upplevde att det finns ett behov av att det införs ett större landskapstänk i frågorna om biologisk mångfald. Syftet med denna rapport har varit att ge en översikt över den aktuella situationen för hur betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster beaktas i MKB och miljöbedömningar. Genom de intervjuer som genomförts med konsulter och tjänste- män på kommuner och länsstyrelser har en bild växt fram som ger viss överblick över dagens situation. Nedan beskrivs den aktuella bilden i korthet. Denna studie tyder på en klar förbättring av hantering av biologisk mångfald i MKB och miljöbedömningar . Det framkom att det finns kännedom och tillgång till fler metoder och bättre underlagsmaterial för att göra mer ingående och fördjupade analyser av biologisk mångfald. Biologisk mångfald har fått ett större genomslag och utredningarna och analyserna är mer förfinade och fördjupade för denna aspekt. Det fram- kom att förståelsen för vikten av att hantera biologisk mångfald har ökat bland alla aktörerna såsom konsulter, beställare, kommuner och länsstyrelser. är en viktig part i sin roll som krav- ställare för avgränsningen för biologisk mångfald i MKB. Läns- styrelsen har blivit tuffare som kravställare och deras yttranden är viktiga för konsultens argumentation gentemot sin uppdragsgivare om avgränsningen för biologisk mångfald. Det framkom dock att länsstyrelsernas kravnivå skiljer sig mycket från fall till fall och från region till region. Även om hanteringen av biologisk mångfald har förbättrats i MKB och miljöbedömningar så visar studien att fokus till stor del ligger på att redovisa och bedöma enskilda arter baserat på t.ex. naturinventeringar och att avgränsningen fortfarande till stor del begränsas till det aktuella projektområdet. Flertalet av de intervju- ade beskrev en situation där spridningssamband, landskapsekolo- giska samband, ställningstagande av arternas värde, och hållbara populationer är aspekter som fortfarande beskrivs väldigt ytligt eller inte alls i de utredningar som görs. Begreppet ekosystemtjänster är bekant bland dagens MKB- konsulter och tjänstemän på kommun och länsstyrelser. Begreppet och fenomenet används i diskussioner om biologisk mångfald. har dock inte kommit så långt att ekosystemtjänster har blivit en tydlig aspekt i MKB-arbetet. Det framkom dock att ekosystem- tjänster hanteras indirekt och då framför allt i miljöbedömningar för detaljplaner. Då ekosystemtjänster indirekt hanteras är det genom saker som redan tidigare och har inkluderats i miljöbedömningsprocessen där hantering av dagvatten och luft- kvalitet kan nämnas bland några. Ekosystemtjänster efterfrågas inte av länsstyrelser eller genom de samråd som hålls i MKB- eller miljöbedömningsprocessen. Som indikeras ovan så finns det en stor potential att komma längre i bedömningarna och hanteringen av biologisk mångfald genom ett mer holistiskt synsätt. Konsulterna saknar till stor del tillgång och/eller vetskap om metoder och tillvägagångssätt för att disku- tera effekter och konsekvenser för biologisk mångfald utifrån dess funktioner och om de är stabila eller inte. För att öka fokus på bio- logisk mångfald och öka förståelsen för dess innebörd i ett system- perspektiv så borde sammanhängande biotoper hanteras utifrån en helhet och inte avgränsas efter ett projekt eller detaljplans geo- grafiska avgränsning. Studien visade att det finns en kunskapsbrist hos tjänstemännen på länsstyrelser, kommuner och bland konsulter om hur strukturer för biologisk mångfald kan hanteras och beskrivas. Det framkom även att det finns behov av att det införs ett större landskapstänk i frågor om biologisk mångfald. Ett flertal av informanterna efterfrågade standardiserade bedömningsmetoder för biologisk mångfald. Det framkom även att det saknas gränsvärden vid bedömning av biologisk mångfald, vilket påpekades skulle vara till stor hjälp vid bedömningen av effekter och konsekvenser för biologisk mångfald. Det finns en skillnad i förutsättningarna för integrering av biolo- gisk mångfald jämfört ekosystemtjänster som endast indirekt är nämnd ovan. Denna skillnad har att göra med vad som står skrivet i om vad som ska inkluderas i en miljökonsekvens- I balkens sjätte kapitel finns att läsa att i en miljö- konsekvensbeskrivning för planer och program ska en beskrivning av den betydande miljöpåverkan som kan antas upp- komma med avseende på biologisk mångfald, befolkning, människors hälsa, djurliv, växtliv, mark, vatten, luft, klimatfaktorer, materiella till- gångar, landskap, bebyggelse, forn- och kulturlämningar och annat kulturarv samt det inbördes förhållandet mellan dessa miljöaspekter. I balken finns därmed termen biologisk mångfald nämnd. Det bör dock påpekas att termen inte finns med i den text som handlar om miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder (kallas projekt vid tidigare hänvisning i denna rapport). Det står dock upp- räknat i balken att i en miljökonsekvensbeskrivning för verksam- heter och åtgärder ska en beskrivning göras av de direkta och indirekta effekter som den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Vidare är syftet att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och miljön. Termen ekosystemtjänster finns däremot inte nämnd explicit i . Ett enkelt svar på hur en ökad integrering av frågor rörande ekosystemtjänster skulle ske i MKB och miljöbedöm- ningar, skulle vara att termen ekosystemtjänster ska skrivas in i . Det finns dock forskning som tyder på att vad som integreras i bedömningar har mer att göra med vad (eller motsvarande myndighet) ställer som krav än vad som står skrivet i lagtext och direktiv (Wärnbäck 2007). Det finns i stället anledning att betona myndigheternas roll som kravställare och samrådspart för kvalitén på hantering av biologisk mångfald i MKB och miljöbedömningar. För att satsa på en ökad inkludering av ekosystemtjänster bör därför fokus ligga på att öka medvetenheten, uppmuntra och motivera granskande myndigheter att i sin roll som samrådspart/kravställare i MKB även börja ställa krav på en diskussion och bedömning av påverkan, effekt och konsekvens för ekosystem- tjänster. Denna studie visar att mycket positivt har hänt då hanteringen av biologisk mångfald i MKB presenterades i CBMs rapport. Det som framkom tydligt i denna studie var likaledes vilken potential hanteringen fortfarande har att lyftas ytterligare i kvalitet. Vid en satsning på att öka kvalitén på inkludering av biologisk mångfald bör fokus läggas på att gå mot ett mer holistiskt perspektiv. I detta bredare perspektiv bör biologisk mångfald bedömas utifrån ett landskapsperspektiv, där man talar om biolo- gisk infrastruktur och diskuterar mer utifrån ett systemtänk för biotoper och ekosystem. (, 2005). SOU 2005:94 Kunskap om biologisk mångfald – inventera mera eller återvinna kunskapen? SOU, nr. de , J., et al. (2004). Hur behandlas biologisk mångfald i MKB? (How are impacts on biodiversity analysed in in ?). Wärnbäck, A. (2007). Cumulative effects in Swedish impact assess- ment practice. Licentiate thesis: 67. Bilaga 1: Intervjumall 1.Hur går avgränsningen till för b.m. undersökningen i MKB? Hur styrd är konsulten av uppdragsgivaren för avgränsningen av b.m. Vilken frihet har du att avgränsa aspekter inom biologisk mångfald i MKB-arbetet? Vad/vem mer begränsar dig? 2.Tycker du att nivån är tillräcklig på hur b.m. hanteras i MKB? Har du förslag på hur b.m. på ett bättre sätt skulle kunna beaktas i MKB? (I dokumentet? I processen?) Vad skulle kunna utvecklas mer? Vad är det som begränsar er till att inte göra det ? 3.Vilka underlag använder ni er av vid redogörelse för b.m. Vilka underlag saknar ni för att MKB ska kunna bli bättre? Vad tycker du saknas i form av underlagsdata och analys- redskap? 4.Har tillvägagångssättet av hantering av b.m. Hur i så fall? 5.Är ekosystemtjänster något som hanteras i MKB och miljö- bedömningar? Även om inte begreppet används, beskrivs fenomenet och betydelsen av det? Om fenomenet ekosystemtjänster beaktas: På vilken detaljnivå skulle du beskriva att det hanteras? Hur görs avgränsningen? Vilket underlag används för redogörelsen och bedömningen? Vilket underlag saknar ni? Hur skulle man kunna förbättra beaktandet av ekosystem- tjänster i MKB och miljöbedömningar? Granskaren (frågorna ovan samt de nedan) 1.Vilket slags stöd finns för granskningen av b.m. 2.Upplever du att något stöd saknas? 3.Hur skulle man kunna förbättra granskningen av b.m. Finns det behov av det? 4.Har ni tillräckligt med resurser för att kunna utföra gransk- ningen av MKB på ett tillfredsställande sätt? Slutsatser från studien gjord 2004 Hur tycker informanten att följande slutsatser från studien presenterad 2004 stämmer in på dagens MKB och miljöbedömningar? Ge en kort beskrivning Underlag och informationskällor redovisas dåligt