sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — inackorderingsstöd, som en följd av att de statliga och kommunala stöden för inackordering slås samman till ett stöd som får namnet inackorderingsstöd. I begreppet inackorderingsstöd inryms även det nya stödet, extra inackorderingsstöd för personer med funktionsnedsättning, som regleras i 2 a §. Paragrafen, som är ny, innebär ett undantag från bestämmelsen i 9 kap. 1 § om att den som är (underårig) är omyndig och inte själv får råda över sin egendom eller åta sig förbindelser. Paragrafen anger att den omyndiga studerande har viss rättshandlingsförmåga över studiebidraget genom att han eller hon har rätt att själv ta emot och råda över bidraget i den omfattning som anges i de bestämmelser om utbetalning och talerätt som paragrafen hänvisar till. Paragrafen har behandlats i avsnitt 11.7.6. Paragrafen har ändrats på så sätt att bestämmelserna om inackorderingsstöd i nuvarande andra meningen dels har flyttats till en ny bestämmelse i 2 a §, dels har tagits bort. Paragrafen är ny. En motsvarande reglering som i första stycket fanns tidigare i 2 § och har endast ändrats redaktionellt. I andra stycket anges att extra inackorderingsstöd för måltider och bostad får lämnas till en studerande med funktionsnedsättning. En förutsättning är att han eller hon har rätt till inackorderingsstöd enligt bestämmelsen i första stycket. Vidare utformas paragrafen så att det i tredje stycket upplyses om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om rätten till inackorderingsstöd. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.3.2. I paragrafens första stycke har orden extra tillägg tagits bort, som en följd av att stödet upphör. inackorderingstillägg ersatts av inackorderingsstöd, som en följd av att de statliga och kommunala stöden för inackordering slås samman till ett stöd som får namnet inackorderingsstöd. I paragrafens andra stycke införs en ny bestämmelse om att studiehjälp inte lämnas vid ogiltig frånvaro från den verksamhet som ingår i utbildningen. Vidare upplyses i tredje stycket om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare före- skrifter om när studiehjälp inte ska lämnas vid ogiltig frånvaro. Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.7. Paragrafens första stycke anger att studiehjälp, dvs. studiebidrag och inackorderingsstöd, ska lämnas av läsåret som den studerande bedriver studier. Bestämmelsen i andra stycket har flyttats från nuvarande första stycket. Paragrafen har behandlats i avsnitt 2.5.4. Paragrafen, som har en ny lydelse, upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om storleken av studiebidraget och inackorderingsstödet. I paragrafens första stycke har två av förutsättningarna för att studiehjälp ska lämnas för studier utanför tagits bort. Det gäller förutsättningarna att studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt och att studierna svarar mot eller är jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt eller en utbildning som är studiehjälpsberättigande. Benämningen utlands- studier förs in för studier utanför . En liknande reglering föreslås i prop. 2012/13:152 i 3 kap. 23 §. I andra stycket införs en ny bestämmelse om att för studier utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och , får studiehjälp endast lämnas om studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt. Tredje stycket innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om när studiehjälp får lämnas för utlandsstudier. Paragrafen har behandlats i avsnitt 3.10. Paragrafen har en helt ny lydelse. I första stycket anges att studie- bidrag ska betalas ut till den studerande själv. Detta gäller som huvudregel även om han eller hon är omyndig. 1 a § framgår att en omyndig studerande själv får ta emot och råda över studiebidraget enligt bl.a. denna bestämmelse. Andra stycket föreskriver att inackorderingsstöd ska betalas ut till den studerandes vårdnadshavare, men om den studerande är myndig ska stödet betalas ut till honom eller henne själv. I tredje stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om undantag från utbetalningsreglerna. Paragrafen har behandlats i avsnitten 11.7.1 och 11.7.3. Paragrafen som är ny, anger att en omyndig studerande har rätt att själv föra sin talan i ärenden som rör studiebidraget. Enligt processuella regler företräder vårdnadshavaren sitt barn som ställföreträdare med stöd av bestämmelser. Detta gäller enligt huvudregeln så länge barnet är omyndigt. Denna bestämmelse innebär att vårdnadshavaren inte ensam företräder en omyndig studerande. Den omyndige studerande har en självständig rätt att överklaga domar och beslut som rör studiebidraget. Såväl den studerande som hans eller hennes vårdnadshavare kommer i allmänhet att ha ställning som part och har i sådana fall egen rätt att föra talan även om uppfattningarna skulle vara motstridiga. Av bestämmelsen i 1 a § framgår att en omyndig studerande själv får råda över studiebidraget enligt bl.a. denna bestämmelse. Paragrafen har behandlats i avsnitt 11.7.4. Paragrafen innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om tillämpningen av kapitlet om studiehjälp. I paragrafens andra punkt införs skolformerna gymnasiesärskola och särskild utbildning för vuxna, som en konsekvens av att personer med funktionsnedsättning förs in i studiestödssystemet. Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.7.4. Paragrafen har tre nya stycken som innehåller bestämmelser om studerande med funktionsnedsättning. I fjärde stycket föreskrivs att en studerande som på grund av sin funktionsnedsättning ännu inte har avslutat sin skolgång vid ingången av andra kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller , ska ha rätt till studiemedlets högre bidragsbelopp. Detta gäller vid studier vid en läroanstalt eller utbildning som är studiehjälpsberättigande eller studiemedelsberättigande från och med det andra kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Det högre bidragsbeloppet lämnas som skolgången varar, men med den begränsning i tiden som följer av 8 §. Av femte stycket framgår att om en studerande på grund av sin funktionsnedsättning inte förmår att bedriva studier på heltid, har han eller hon ändå rätt till det högre bidragsbelopp som lämnas för studier på heltid. Ett krav är dock att den studerande bedriver studier på minst halvtid. Enligt sjätte stycket har en studerande med funktionsnedsättning som studerar på grundskole- eller gymnasienivå inte rätt till studielån. Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.7.1. I paragrafen görs en ändring med anledning av att studiebidrag som huvudregel ska utbetalas till omyndiga studerande. En omyndig studerande ska då själv vara betalningsskyldig för återkrav. förutsättning är dock att den studerande var betalningsmottagare för bidraget. Om den studerandes förmyndare var betalnings- mottagare är han eller hon betalningsskyldig. Paragrafen har behandlats i avsnitt 11.7.5. I andra punkten finns en bestämmelse om samordning mellan förmånerna aktivitetsersättning för förlängd skolgång och studie- medel som studerande med funktions- nedsättning kan beviljas aktivitetsersättning för att avsluta sina studier. Bestämmelsen innebär att studiemedel med det högre bidragsbeloppet inte får lämnas till en studerande som aktivitetsersättning för förlängd skolgång lämnas. I tredje punkten finns en särskild övergångsreglering för rätt till inackorderingsstöd. En studerande som har beviljats det statliga inackorderingstillägget enligt äldre bestämmelser eller det kommunala inackorderingsstödet för att studera på viss utbildning, ska ha rätt till det nya statliga inackorderingsstödet för att slutföra utbildningen. 13.5Förslaget till lag om ändring av lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner I paragrafen har orden studiehjälp i form av extra tillägg tagits bort, som en följd av att stödet upphör. I paragrafen har orden rätt till studiehjälp i form av extra tillägg tagits bort, som en följd av att stödet upphör. 13.6Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen innehåller bestämmelser om skolskjuts för elever i gymnasiesärskola med enskild huvudman. I första stycket tas orden inom hemkommunen bort. Ändringen innebär att elever i gymnasiesärskola med enskild huvudman även får rätt till kostnadsfri skolskjuts om skolan är belägen i en annan kommun än hemkommunen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.3.3. I paragrafen, som är ny, införs i första stycket en bestämmelse om att en elev som går i en gymnasiesärskola med enskild huvudman i en annan kommun än sin hemkommun och som är inackorderad i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan inackorderings- bostaden och skolan. Enligt andra stycket ska skolkommunen anordna skolskjutsen och kostnaderna för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Skolkommunen är dock inte skyldig att anordna skolskjuts om organisatoriska svårigheter uppstår för kommunen eller ekonomiska svårigheter uppstår för elevens hemkommun. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.3.3. Paragrafen har ändrats så att bestämmelsen i nuvarande andra stycket tredje meningen har tagits bort, som en konsekvens av att det kommunala inackorderingsstödet har upphört. Arbetsgruppen för studiestöd i (2011) och EU 2010 – ur ett studiestödsperspektiv. (1991) Det kommunala ansvaret för inackorderade elever. Rapport från CSN. (2010) Återkravsfordrans utveckling. (2011a) Svenskt studiestöd i europeiskt perspektiv. Rapport från CSN. (2011b) Studiestödet 2010. Rapport från CSN. (2012a) Studerande med extra tillägg – en grupp i förändring. Rapport från CSN. (2012b) CSN:s årsredovisning 2012. (2012c) Beslutsorsak skolk – indragen studiehjälp på grund av otillåten frånvaro i gymnasieskolan. Rapport från CSN. och Kronofogden (2013) Slutrapport från CSN/KFM. Ds 2004:54 Ett barntillägg till studerande. Ds 2007:52 Vårdbidrag. vägledning 2004:9 Sjukersättning och aktivitets- ersättning – rätt till ersättning, beräkning m.m. (2005) Utbetalning av familjeförmåner med stöd av EG-lagstiftningen . vägledning 2007:1 Sjukersättning och aktivitets- ersättning – med ersättning. (2007a) Utbetalning av familjeförmåner med stöd av EG-lagstiftningen. (2007b) Förlängd skolgång – en ny väg in i aktivitetsersättning. (2010) Aktivitetsersättning . PM 2010-05- 06. (2012a) med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Redovisning av regeringsuppdrag, Dnr 06961-2011. (2012) årsredovisning 2012. (2012) Fri rörlighet för familjer – en normativ analys av föräldrapenningen och . Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Unga med aktivitets- ersättning. Remisspromemoria (2010) Olovlig frånvaro i skolan. U2010/4389/G. Regeringens proposition 1947:220 Förslag till allmänna barnbidrag. Regeringens proposition 1964:138 Studiesocialt stöd till studerande ungdom Regeringens proposition 1973:63 Studiesocialt stöd Regeringens proposition 1979/80:1 Om . Regeringens proposition 1983/84:127 Om förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor. Regeringens proposition 1987/88:116 Om studiemedel. Regeringens proposition 1990/91:18 Om ansvaret för skolan. Regeringens proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringens proposition 1991/92:100 Med förslag till statsbudget för /93. Regeringens proposition 1992/93:159 Om stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringens proposition 1999/2000:10 Ett reformerat studiestöds- system. Regeringens proposition 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitets- ersättning i stället för förtidspension. Regeringens proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet. Regeringens proposition 2005/06:134 Anpassningar av studiestödet till vissa EG-direktiv, m.m. Regeringens proposition 2008/09 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Regeringens proposition 2008/09:203 Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner. Regeringens proposition 2009/10:141 Rättvist och effektivt – förändringar i studiestödssystemet. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2011/12:50 En gymnasiesärskola med hög kvalitet. Regeringens proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen Regeringens proposition 2012/13:148 Genomförande av blåkortsdirektivet. Regeringens proposition 2012/13:152 Studiemedel i en globaliserad värld SOU 1963:48 Bättre studiehjälp. SOU 1993:115 Social trygghet och EES. SOU 1996:90 Sammanhållet studiestöd. SOU 2002:116 och arbetskraftens fria rörlighet. SOU 2008:102 Brist på brådska – en översyn av aktivitets- ersättningen. SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. SOU 2011:26 Studiemedel för gränslös kunskap. SOU 2011:40 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. (2012) Stöd till barn och unga med funktions- nedsättning – vid handläggning och utförande av LSS-insatser. Statskontoret (2009) Rätt men ändå fel – en granskning av Centrala arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar. Rapport från statskontoret 2009:9. Statskontoret (2010) Kostnadsfördelning för elever vid riks- gymnasierna och principer för statens ersättning till anordnande kommuner. Redovisning av regeringsuppdrag (Dnr 2009/113-5). (2012) Unga 2012. En beskrivning av ungdomars villkor. , G (1996) och internationell föräldrarätt. Modernisering av studiehjälpen och anpassning av studiestödet till nya studerandegrupper En särskild utredare ska föreslå hur studiehjälpen kan effektiviseras, moderniseras och renodlas och hur den grupp som studerar med aktivitetsersättning eller förlängt barnbidrag ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. föreslå hur studiehjälpens utbildningspolitiska respektive familjeekonomiska syften kan renodlas, lämna förslag på hur studiehjälpssystemet ska vara utformat, kartlägga och analysera hur andra länders stöd motsvarande den svenska studiehjälpen klassificeras EU-rättsligt, föreslå hur de som omfattas av rätt till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag i stället kan få ersättning från studiestödssystemet och ta reda på vilka konsekvenser det får för de studerandes ekonomiska situation och för statens budget, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Studiehjälpen ska ses över i sin helhet och studiestödet ska anpassas till nya studerandegrupper Studiehjälpen infördes i sin moderna form 1964. Stödet har sedan det infördes haft en i stort sett oförändrad utformning. De grundläggande principerna som låg bakom införandet var att studiehjälpen skulle ingå som ett led i utbildningspolitiken och utgöra en del av samhällets stöd till barnfamiljerna. Studiehjälpen skulle vara ett stöd i samhällets strävan att ge alla ungdomar - oberoende av social och ekonomisk bakgrund och oavsett bostadsort - möjlighet att få den utbildning de hade förutsättningar och intresse för. Vissa förändringar har dock genomförts . Stödet består av studiebidrag som huvudsakligen lämnas till heltids- studerande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som måste bo inackorderade på skolorten. I studiehjälpen ingår även bidrag för dagliga resor till utlandsstuderande. () fattar beslut om en elev har rätt till studiehjälp och ansvarar för utbetalning av stödet enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395) och studiestöds- förordningen (2000:655). började en ny skollag (2010:800) att tillämpas, och började de första eleverna i den reformerade gymnasieskolan. En viktig nyhet är att regelverket så långt som möjligt gäller för såväl offentliga som enskilda huvudmän. omfattades de fristående skolorna av bestämmelserna endast om det uttryckligen angavs. Studiebidraget och det extra tillägget inom studiehjälpen betraktas som familjeförmåner enligt förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (denna förordning ersatte förordning [EEG] nr 1408/71 om tillämpningen av system för social trygghet m.m.). Inackorderings- tillägget betraktas dock som en social förmån enligt förordning (EU) nr 492/2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen. Eftersom delar av studiehjälpen betraktas som familjeförmåner, kan ett barn till en person som omfattas av förordningen 883/2004 ha rätt till svensk studiehjälp oavsett var barnet fysiskt befinner sig under förutsättning att barnet studerar på gymnasial nivå i ett annat land inom EES eller i . finns det studerande som får annat stöd än studiestöd, dvs. studiemedel eller studiehjälp, under sin studietid. Ett exempel är studerande som med anledning av en funktionsnedsättning har s.k. förlängd skolgång och som kan beviljas aktivitetsersättning för att avsluta sina grundläggande studier. Dessa studerande återfinns inom bl.a. gymnasiesärskolan, vuxenutbildningen för utvecklings- störda (särvux) och folkhögskolan. Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen ansåg att detta är en olycklig särlösning och att det ordinarie studiestödssystemet, dvs. främst studiemedel och studiehjälp, bör tillgodose behovet av ekonomiskt stöd oavsett om en person har en funktionsnedsättning eller inte. Utredningen föreslog därför i sitt betänkande Brist på brådska - en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102) att denna studerandegrupp skulle överföras till studiestödssystemet. Även bedömde i sitt betänkande Den framtida gymnasiesärskolan - en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8) att förslagen i betänkandet om aktivitetsersättningen skyndsamt bör genomföras så att t.ex. den aktivitetsersättning som finns vid förlängd skolgång avvecklas och att det förlängda barnbidraget till elever i gymnasiesärskolan ersätts med studiehjälp på samma grunder som för elever i gymnasieskolan. Uppdraget att effektivisera, modernisera och renodla studiehjälpen En utgångspunkt för de förändringar som utredaren föreslår inom studiehjälpen är att dessa ska finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar för anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd. När det gäller stöd till inackordering får utredaren föreslå finansiering från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, eftersom kommunerna tillfördes medel för denna verksamhet enligt förslag i budgetpropositionen (prop. 1991/92:100, bil. 9, bet. 1991/92:UbU8, rskr. 1991/92:94). Om utredaren finner att den behovsprövade delen av studiehjälpen ska föras över till ett stödsystem inom ett annat utgiftsområde, ska fullständig finansiering ske från anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Vilken inriktning och vilket mål ska studiehjälpen ha? Av de elever som avslutade /10 gick vidare till gymnasieskolan /11. Detta kan jämföras med att mindre än hälften av eleverna fortsatte att studera efter 1964. saknas ett uttalat mål som är specifikt för studiehjälpen. Studiehjälpen hanteras inom det utbildningspolitiska området men har tydliga familjepolitiska inslag, t.ex. genom att nivån på studiebidraget följer barnbidraget och att ett extra tillägg kan lämnas till familjer med svag ekonomi. Denna kombination av utbildnings- och familjepolitik har gjort det svårt att följa upp och utvärdera stödet, eftersom det är oklart mot vilket mål stödet ska utvärderas. Det finns också en koppling mellan studiehjälpen och bedömningen av rätt till vissa familjeekonomiska stöd. En elev som har studiehjälp kan räknas in i underlaget vid bedömningen av rätt till bostadsbidrag för hemmavarande barn, underhållsstöd och flerbarnstillägg även om han eller hon har fyllt . Detta innebär att om en elev av någon anledning förlorar sin rätt till studiehjälp kan familjen även förlora andra ekonomiska stöd. har olika inriktningar av studiehjälpen föreslagits. som lämnade sitt betänkande Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28) förordade en mer familjepolitisk inriktning medan det i departementspro- memorian Ett nytt studiestöd till unga studerande (/418/SF) 2004 föreslogs en tydligare utbildningspolitisk målsättning. Målen för studiestödssystemet som helhet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet ska verka rekryterande och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Vidare ska studiestödet ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. angavs i CSN:s regleringsbrev att målet för studie- hjälpsverksamheten skulle vara att undanröja ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Detta mål har dock inte varit föremål för ställningstagande och något sådant mål anges inte i CSN:s regleringsbrev. Det behövs således en översyn av inriktning och mål för studiehjälpen. - se över studiehjälpen i sin helhet, -föreslå hur studiehjälpens utbildningspolitiska respektive familjeekonomiska syften kan renodlas, -föreslå vilken inriktning och vilket mål studiehjälpen ska ha, -ta ställning till om det bör finnas en koppling mellan studiehjälpen och vissa övriga familjeekonomiska stöd samt vid behov föreslå förändringar, och -lämna nödvändiga författningsförslag. Vilka ändringar behöver göras i regelverket? Det är nödvändigt att effektivisera, modernisera och renodla studiehjälpen samt att klargöra hur inackorderingstillägget och det extra tillägget inom studiehjälpen ska vara utformade. När det gäller studiebidraget ska dock utgångspunkten vara att belopps- nivån även fortsättningsvis ska följa det allmänna barnbidraget. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas beräknade sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. fick närmare 485 000 elever studiebidrag. Av dessa elever fick extra tillägg och inackorderings- tillägg. Studiehjälp ska inte lämnas vid olovlig frånvaro. Enligt gällande bestämmelser i studiestödslagen får studiehjälp i huvudsak bara lämnas för heltidsstudier. CSN har meddelat föreskrifter om vad som ska anses vara studier på heltid och om undantag från kravet på heltidsstudier. Olovlig frånvaro, dvs. frånvaro som inte beror på sjukdom eller liknande, kan medföra att eleven förlorar rätten till studiehjälp. Detta kan i sin tur innebära att familjen förlorar rätten till andra ekonomiska stöd som t.ex. förlängt underhållsstöd och bostadsbidrag. De ekonomiska konsekvenserna av indragen studiehjälp kan således bli betydande för såväl eleven som hans eller hennes familj. Frågan om olovlig frånvaro har setts över i ett bredare perspektiv i departementspromemorian Olovlig frånvaro i skolan (U2010/4389/S). har CSN påbörjat ett arbete med att förändra skolornas inrapportering av otillåten frånvaro. Detta innebär att skolorna ska rapportera otillåten frånvaro till CSN i ett tidigare skede, vilket regeringen välkomnar. Frågan om studiehjälp vid olovlig frånvaro behöver dock belysas ytterligare, bl.a. när det gäller bestämmelsernas utformning. Möjligheten att få studiehjälp för studier utomlands är begränsad. Studiehjälp för studier inom får lämnas om utbildningen är ställd under statlig tillsyn i det land där studierna bedrivs och om studierna omfattar minst tre månaders heltids- undervisning. För rätt till studiehjälp för studier i ett land utanför krävs bl.a. att studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt. hade cirka 1 000 elever studiehjälp för studier utomlands.