sou · H1B372 · 2013-10-09 00:00:00 — Det borde dessutom framstå som mer attraktivt för kommunerna att satsa på sådan verksamhet, då det uppenbart skulle kunna bidra till att förbättra kommunernas eko- nomi att fler av dess invånare blir ekonomiskt rehabiliterade. De beräknade merkostnaderna till följd av fler skuldsaneringar kan sammantaget inte innebära någon kostnadsökning för kommuner- na totalt sett. Färre överskuldsatta kommer sannolikt i stället bidra till betydande kostnadsminskningar. Det nuvarande skuldsaneringsförfarandet bygger på att det all- männa på olika sätt bistår skuldsatta personer med att komma till rätta med sina ekonomiska problem samt att verka för frivilliga upp- görelser där skuldsaneringslagen inte är tillämplig. Utredningens förslag innebär inga förändringar i denna del. Kommunerna ska även vara det offentliga organ som ska lämna budget- och skuldrådgivning till dessa personer. Sammanfattningsvis bedömer vi att kommunernas kostnader inte kommer att öka till följd av utredningens förslag Bedömning: Förslagen kommer att innebära ett antal positiva effekter för företag i borgenärskollektivet. De administrativa kostnaderna kan förväntas minska till följd av förslagen om en skuldsaneringsportal, inrättandet av en betalningsförmedling och ett förenklat ansökningsförfarande. Intäkterna kan komma att öka genom förslagen om att gäldenären ska betala redan från inledandebeslutet. Förslaget om betalningsfria månader och ökad flexibilitet vid bestämmandet av betalningsplanens längd kan å andra sidan medföra en minskad intäkt för borgenärerna. 9 Se 2011:11, Budgetrådgivning – en kortsiktig kost- nad eller en lönsam social investering, s. 23. Enligt SCB:s företagsregister fanns det drygt 1,1 miljoner företag i . De förslag som utredningen lämnar får betydelse för samtliga företag, i den mån de som borgenärer kommer i kon- takt med skuldsaneringsinstitutet. Detta gäller oavsett bransch eller storlek på företaget. Förslagen som får betydelse är främst de som rör ansökningsförfarandet, betalningsplanens längd och inrättandet av en betalningsförmedling. Företagens administrativa kostnader förväntas minska De förslag som utredningen lämnar syftar bland annat till att åstad- komma ett effektivare skuldsaneringsinstitut, vilket kommer även företagen till del. Åtgärder i syfte att förbättra kunskaperna om skuldsanering är betydelsefullt för företagen. För att tillvarata sin rätt som borgenär i skuldsaneringsförfarandet är det värdefullt att ha tillräckliga kun- skaper. Den skuldsaneringsportal som föreslås kan utgöra ett värdefullt verktyg även för företagen, för att leta reda på nödvändig information. På detta sätt kan t.ex. behovet av konsultstöd minska något. Förslaget om ett minskat ansvar för gäldenären att redogöra för sina skulder i ansökan förväntas få en positiv påverkan även för borgenärskollektivet. Nuvarande ordning leder till att gäldenären – eller den som hjälper gäldenären med ansökan – måste lägga ned ett stort arbete med att reda ut sin skuldsituation. Det leder i sin tur till att många företag får upprepade förfrågningar om de har ford- ringar på gäldenärer som ansöker om skuldsanering. För vissa före- tag kan hanteringen av dessa förfrågningar innebära ett betydande merarbete. Genom att gäldenärerna slipper ange dessa skulder för- väntas belastningen minska för företagen, vilket medför att deras administrativa kostnader kan minska i motsvarande mån. Vissa av borgenärerna kommer enligt förslaget att överta ansvaret för att redogöra för gäldenärens skulder till dem. Någon ökad belast- ning bedömer vi emellertid inte att det ska innebära för dessa företag. De företag som berörs är sådana som rimligen kan förväntas ha etablerade rutiner för sin fordringshantering och som bevakar kungörelser om skuldsanering. tag som av något skäl inte har sådana rutiner kan behöva anpassa sin verksamhet till de nya bestämmelserna. En betydande påverkan för företagens situation är förslaget om att samtliga skuldsaneringsbetalningar ska hanteras inom ramen för en betalningsförmedling. ska svara för denna förmedling och utbetalning till borgenärerna ska ske en gång . Detta innebär att företag i borgenärsrollen inte behöver han- tera besvärliga betalningsplaner. Inte heller behöver de ta emot uppemot tolv betalningar , utan får betalt en gång . Det blir inte längre nödvändigt att fakturera och någon bevakning av om betalning har skett behöver inte göras på samma sätt som . Detta kommer att få stor betydelse för de administrativa kostnaderna i företag som hanterar skuldsanerings- fordringar. Vi har uppskattat att borgenärskollektivets admini- strativa kostnader för betalningshanteringen kan ligga (se avsnitt 10.3). Om borgenärerna slipper avisera dessa betalningar, kontrollera att betalning kommit in och dessutom inte längre behöver hantera en mängd småbetalningar kommer dessa kostnader att minska betyd- ligt. Vi bedömer att skuldsaneringsförfarandets administrativa kost- nader kommer att minska betydligt för företag i borgenärsrollen. En skuldsaneringsportal kan bidra till att behovet av konsult- tjänster minskar. Förslaget om ett förenklat ansökningsförfarande kommer att leda till färre förfrågningar hos borgenärerna om vilka skulder en gäldenär har. Hur stor besparing det innebär går dock inte att uppskatta. Störst påverkan bedöms inrättandet av en betal- ningsförmedling få. Särskilt om förslagens påverkan för små företag Förslagen om åtgärder för att öka kunskapen om skuldsanering är särskilt betydelsefulla för små företag, eftersom begränsade kun- skaper kan leda till en sämre konkurrenskraft. Små företag kan sakna resurser att inhämta information och hålla sig uppdaterad om aktuell lagstiftning. En skuldsaneringsportal kan därför vara av sär- skild vikt för små företag och bidra till att deras administrativa kostnader kan minska. Utredningen har vid utformningen av regleringen tagit särskild hänsyn till bl.a. små företags situation i ett avseende. slaget om gäldenärens minskade ansvar för att redogöra för sina skulder i ansökan. Gäldenären är enligt förslaget fortfarande skyl- dig att redogöra för skulder till privatpersoner och mindre närings- idkare, varvid avses företag som inte företräds av ett inkassobolag eller inte själv bedriver inkassoverksamhet. Genom detta undantag begränsas risken för att små företag ska förlora sin rätt till betal- ning i en skuldsanering, eftersom det inte kan förväntas att de bevakar kungörelser i Post- och . Vi har av samma skäl infört en utökad möjlighet för att kungöra i lokaltidningar. Vi anser att förslaget om en betalningsförmedling kan få särskild betydelse för små företag i borgenärsrollen. Gäldenärens betalningar enligt nuvarande betalningsplaner innebär inte sällan en omotiverad arbetsbelastning för borgenärerna. Små företag har till skillnad från många större företag inte alltid samma rutiner och stöd för sin fordringshantering. För dessa kommer en betalningsförmedling att innebära en särskild lättnad. I övrigt bedömer vi att förslagen inte kommer att påverka de mindre företagens villkor i något avseende. Utredningens förslag bedöms påverka företagens intäkter i vissa avseenden. Det kan argumenteras att en förväntad ökning av antalet skuld- saneringar kan innebära en minskad intäkt för borgenärskollektivet i de fall den skuldsatte bedöms ha viss betalningsförmåga. Sam- tidigt leder en lyckosam ekonomisk rehabilitering inte enbart till att det allmännas utgifter för gäldenären minskar, men också att den enskilde kan leva ett mer samhällsnyttigt liv. Det innebär inte sällan en möjlighet till en högre inkomst, ett större betalnings- utrymme och bättre köpkraft. Detta kommer givetvis även företagen till del. Vi bedömer därför inte att ett ökat antal skuld- saneringar leder till minskade intäkter för företagen, utan i stället förbättrade intäktsmöjligheter. Förslaget om en större flexibilitet vid bestämmandet av betal- ningsplanens längd kan sannolikt leda till avsteg från huvudregeln i något större omfattning än . Det är uppenbart att företag som i egenskap av borgenärer har rätt till betalning enligt en skuldsanering får mindre betalt om planen blir kortare än fem Det går inte att göra någon bedömning av hur ofta kortare planer kommer att bestämmas, varför det är svårt att beräkna de ekonomiska effekterna. Det ska i sammanhanget också beaktas att en kortare plan bidrar till att gäldenären blir ekonomiskt rehabilite- rad tidigare, vilket alltså kommer företagen till del. Utredningens förslag om att gäldenärerna inte ska behöva genom- föra några skuldsaneringsbetalningar beräk- nas medföra en minskad intäkt för borgenärskollektivet med beräknat utifrån dagens antal skuldsane- ringar (se avsnitt 9.7.5). Detta ska jämföras med kostnaden för en kortare betalningsplan, som skulle kosta . Betalningsfria månader förväntas leda till en hållbarare betalnings- plan, vilket är till nytta även för borgenärerna. Av detta skäl före- slår vi inte en samtidig minskning av gäldenärens buffert. Förslaget om att gäldenären ska påbörja sina betalningar redan från inledandebeslutet leder till att många gäldenärer blir skuldfria tidigare, i de fall som skuldsanering beviljas. Företagen påverkas också positivt av att gäldenärerna blir ekonomiskt rehabiliterade och därmed får en ökad köpkraft. Borgenärerna kan också få del av inbetalda medel även i de fall skuldsanering inte beviljas. Enligt nuvarande ordning avbryts löne- utmätning och andra exekutiva åtgärder i och med att Kronofogde- myndigheten meddelar ett inledandebeslut. Detta innebär att borgenären inte får några pengar och gäldenären i stället får till- godogöra sig ett eventuellt betalningsutrymme fram tills skuldsane- ringsärendet avgörs. Vi föreslår nu att de medel som gäldenären betalar från och med inledandebeslutet ska betalas till de borgenärer vars verkställighetsåtgärder avbrutits, om skuldsanering inte bevilj- as. De negativa ekonomiska effekterna av ett inledandebeslut und- viks därför, vilket kommer företag i borgenärsrollen till del. Detta gäller särskilt i de fall handläggningstid drar ut och då gäldenärens betalningsutrymme är stort. Hur stor påverkan detta sammantaget får är dock inte möjligt att uppskatta. Genom betalningsförmedlingen kommer borgenärerna att få betalt endast en gång . Så snart skuldsanering beviljas ska de medel som gäldenären betalar sättas in på ett räntebärande konto och räntan ska tillfalla borgenärerna. Det innebär att företag i borgenärsrollen inte orsakas någon förlust av att de inte genast får direkt tillgång till inbetalda medel. För Kronofogdemyndighetens förmedlingsverksamhet föreslås att det för varje betalningsplan ska tas ut en årlig avgift om . Sammanlagt kan uppskattas att avgifterna tillsammans kommer att uppgå till tio miljoner (se avsnitt 14.4.2). Det belastar borgenärskollektivet eftersom de medel som ska fördelas minskar i motsvarande mån. Detta måste dock jämföras med de betydande kostnader som borgenärskollektivet har för hanteringen av skuldsaneringsbetalningar. Sammanfattningsvis bedömer vi att intäkterna för företagen kommer att minska något till följd av förslagen om flexiblare betal- ningsplaner och betalningsfria månader. Förslagen om att gäldenär- en ska påbörja sina betalningar tidigare, ett förenklat ansöknings- förfarande och inrättandet av en betalningsförmedling kommer dock sammantaget att innebära positiva ekonomiska effekter för företagen. Förslagen förväntas inte få några effekter av betydelse för före- tags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Någon särskild hänsyn till tidpunkten för ikraftträdande behöver inte tas. 14.4Konsekvenser för enskilda personer Bedömning: Förslagen underlättar för gäldenärer att ansöka om skuldsanering. De skuldsatta ges också bättre förutsättningar att klara av en skuldsanering och kan bli rehabiliterade snabbare än vad som sker. Möjligheten till snabbare rehabilitering kommer att vara betydelsefullt för barn till skuldsatta, som ofta drabbas hårt av för- äldrarnas skuldsituation. Förslaget om betalningsfria månader kommer att innebära en lättnad för de barn vars föräldrar beviljats skuldsanering med betalningsplan. För borgenärer som är privatpersoner kan intäkterna komma att öka genom förslagen om att gäldenären ska betala redan från inledandebeslutet och inrättandet av en betalningsförmedling. Förslaget om betalningsfria månader och ökad flexibilitet vid bestämmandet av betalningsplanens längd kan å andra sidan medföra en minskad intäkt för borgenärerna. Förslagen förväntas inte leda till några ökade kostnader för enskilda personer. Förutsättningar att ansöka och klara av en skuldsanering De åtgärder som föreslås kommer att få positiva effekter för gälde- närerna i flera avseenden. Ökade kunskaper och bättre tillgång till information kan förväntas bidra till att fler gäldenärer ansöker om skuldsanering. Informations- och utbildningsinsatser mot pro- fessionella aktörer kan dessutom erbjuda gäldenärerna ett bättre stöd under ansökningsförfarandet, skuldsaneringsförfarandet och under hela skuldsaneringen. är den genomsnittliga kötiden till budget- och skuld- rådgivare . Det har uppskattats att det därefter tar i genonsnitt innan en skuldsaneringsansökan ges in (se avsnitt 12.4). Förhoppningen är att ett förenklat ansökningsförfar- ande och ett annat arbetssätt hos budget- och skuldrådgivare bidrar till att det går snabbare att ansöka. Vi tror att en mer nyanserad bedömning av det kvalificerade insolvensrekvisitet kommer att leda till att vissa svårt skuldsatta kan få skuldsanering, från att tidigare ha varit utestängda från den möjligheten. Gäldenären kommer i många fall att kunna bli ekonomiskt rehabi- literad snabbare än vad som sker enligt nuvarande ordning. För det första ska gäldenären i normalfallet påbörja sina betalningar redan vid inledandebeslutet och har möjlighet att göra avräkning på löp- tiden för en betalningsplan. För det andra kan tidsfristen för övriga rättsverkningar till följd av en skuldsanering – betalningsanmärk- ning och möjlighet att begära omprövning – påbörjas vid inled- andebeslutet och inte först vid skuldsaneringsbeslutet. På så sätt saknar det i detta sammanhang betydelse om Kronofogdemyndig- hetens handläggning drar ut . För det tredje blir utrymmet större för att i vissa fall bestämma en kortare betalningsplan. Utrymme för flexiblare betalningsplaner och betalningsfria månader kommer att motivera fler att ansöka men också att under- lätta förutsättningarna för en gäldenär att klara av en betalnings- plan. Den föreslagna betalningsförmedlingen kan förväntas leda dels till att fler vågar ansöka dels till att fler klarar av att genomföra skuldsaneringen. En utökad möjlighet att få skuldsanering även om man tidigare misslyckats förväntas också leda till att fler ansöker. Ett stöd från budget- och skuldrådgivare under hela skuldsaneringen bidrar till att fler lyckas genomföra den, men också bli ekonomiskt rehabiliterade. Utredningen har inte bedömt att särskilda hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträdande vad gäller gäldenärernas situation. Påverkan på gäldenärens kostnader Ett inledandebeslut innebär att pågående utmätning och andra verkställighetsåtgärder upphör. Det eventuella betalningsutrymme som då uppstår får gäldenären enligt nuvarande ordning tillgodo- göra sig för egen del. Genom förslaget att skuldsaneringsbetalning- arna ska påbörjas redan vid inledandebeslutet är detta inte längre möjligt. Men eftersom avräkning kan förkorta en fram- tida betalningsplan innebär förslaget inte någon kostnad för gälde- närens del. De betalningsfria månaderna minskar kostnaderna för de gäl- denärer som har beviljats skuldsanering med betalningsplan. behöver gäldenären inte göra några skuld- saneringsbetalningar, vilket innebär en förbättrad ekonomisk situation . I övrigt påverkas inte gäldenärens kostnader och intäkter i något avseende. Enligt direktiven ska vi särskilt redovisa vilka konsekvenser de för- slag som lämnas får för barn. De barn som kan beröras av utred- ningens förslag är främst barn till evighetsgäldenärer. Vi bedömer att kommer 25 000 fler gäldenärer att kunna få skuldsanering. Av dessa kan förväntas att 10 000 har hemmavarande barn (jfr. Om det i varje familj finns två barn skulle det innebära att 20 000 barn inledningsvis berörs. Efter femårsperioden förväntar vi oss 1 500 fler skuldsane- ringar än . Utifrån samma antaganden skulle det innebära att 1 200 fler barn påverkas av förslagen. De gäldenärer som får skuldsanering och blir ekonomiskt rehabiliterade får möjlighet till en helt annan ekonomisk situation, vilket givetvis påverkar även deras barn. Det ekonomiska utrymmet blir större, och det bidrar till bättre förutsättningar att uppfylla familjens materiella behov. Även de negativa effekter som över- skuldsättningen bidrar till kan minska, t.ex. socialt utanförskap och ohälsa. För barn kan dessutom möjligheten för gäldenären till en snabbare rehabilitering vara särskilt betydelsefull, eftersom barn lever under helt andra tidsmässiga perspektiv. Familjens ekonomiska svårig- heter kan pågå under en betydande del av barnets uppväxt. Ur ett barnperspektiv är det därför särskilt angeläget att skuldsaneringen inte blir alltför utsträckt. Det kan därför i vissa fall vara motiverat med en kortare betalningsplan, för att ta hänsyn till barnens behov. Den kanske viktigaste åtgärden för att underlätta för barn till skuldsaneringsgäldenärer är förslaget om betalningsfria månader. för en betalningsplan lever gäldenären och dennes familj under mycket begränsade ekonomiska ramar. Förslaget om betalningsfria månader syftar till att utgöra en ventil i en annars pressad tillvaro, vilket kan vara till stor nytta för familjer som har barn. Månaderna är förlagda till , av hänsyn till att de ekonomiska kraven kan vara som störst inför sommar- och julledigheter. Sammanfattningsvis anser vi att de förslag som lämnas leder till att skuldsanering, som yttersta utväg för ekonomiskt pressade gäldenärer, uppfattas som mer human och bättre anpassad till barn- familjernas och i synnerhet barnens situation. Enskilda personer som är borgenärer och av något skäl kommer i kontakt med skuldsaneringsinstitutet påverkas av utredningens för- slag på liknande sätt som företag i borgenärsrollen (jfr avsnitt 14.5). Personer som är berättigade till skadestånd, som har sålt något på kredit utan att få betalt eller som har lånat ut pengar är exempel på sådana enskilda personer som kan befinna sig i borgenärs- rollen. I likhet med mindre företag kan många privatpersoner ha begränsade kunskaper om skuldsanering och därför vara i behov av tillgång till information. Av detta skäl är den föreslagna skuld- saneringsportalen betydelsefull även för privatpersoner, eftersom den är avsedd att tillhandahålla information på ett lättillgängligt sätt. Särskild hänsyn har tagits till privatpersoner i borgenärsrollen vid utformningen av bestämmelsen om vilka borgenärer som ges ett utökat ansvar för att redogöra för sina fordringar. På samma sätt som mindre företag som inte företräds av inkassobolag kan privatpersoner inte förväntas bevaka kungörelser om skuldsanering. Gäldenären är därför även fortsättningsvis skyldig att redogöra för sina fordringar till privatpersoner, för att undvika att dessa förlorar sin rätt till betalning genom skuldsaneringsbeslutet. Kronofogde- myndigheten har därför också fått en utökad möjlighet till kungörel- ser i lokaltidningar. Förslaget om en betalningsförmedling förväntas underlätta för privatpersoner som har fordringar på skuldsaneringsgäldenärer. Genom förmedlingsverksamheten minskar hanteringen av skuld- saneringsbetalningarna betydligt. Borgenärerna lider ingen förlust av att utbetalning kommer att ske endast en gång , eftersom inbetalda medel kommer att utbetalas med ränta. Förslaget om en avgift för förmedlingsverksamheten innebär dock att betalnings- utrymmet som ska fördelas mellan borgenärerna minskar något. En förväntad ökning av antalet skuldsaneringar medför att fler privatpersoner med fordringar omfattas av skuldsaneringsbeslut, och därmed kan få sin fordran nedsatt. Utredningens förslag om större flexibilitet vid bestämmandet av betalningsplanens längd och betalningsfria månader kommer att minska utdelningen även till borgenärer som är privatpersoner. Privatpersoner i borgenärsrollen kommer också att gynnas av förslaget om att de medel som gäldenären betalar in före en skuld- sanering kan komma borgenärerna till del om skuldsanering inte beviljas, i de fall pågående utmätning har avbrutits. Sammanfattningsvis bedömer vi att intäkterna för privatper- soner som är borgenärer kan minska något till följd av förslagen om flexiblare betalningsplaner och betalningsfria månader. Försla- gen om informationsinsatser, att gäldenären ska påbörja sina betal- ningar tidigare och betalningsförmedlingen kommer dock att innebära positiva effekter. 14.5Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Bedömning: Utredningens förslag påverkar inte den kom- munala självstyrelsen. Av 2 kap. 1 § socialtjänstlagen framgår att varje kommun svarar för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Regeringen har tidigare konstaterat att uppgiften att lämna budget- och skuld- rådgivning hör till område.10 Utredningens förslag om budget- och skuldrådgivning innebär inte att kommunerna ges någon utvidgad skyldighet än vad som följer av socialtjänst- lagen, utan enbart en precisering av kommunens generella ansvar.11 Precis som tidigare ställer inte lagstiftningen några krav på hur kommunen internt ska organisera verksamheten.12 Utredningen föreslår att regeringen bör förtydliga tillsynsmyndighetens ansvar för tillsyn över budget- och skuldrådgivningen. Det förhållandet att tillsyn ska bedrivas över rådgivningsverksamheten kan dock inte anses utgöra någon förändring jämfört med vad som gällt alltsedan skuld- saneringslagens tillkomst. Sammanfattningsvis påverkar utredningens förslag inte den kommunala självstyrelsen i något avseende. 2005/06:124 s. 38 ff. 1993/94:123 s. 81 f och SOU 2004:81 s. 261. 2005/06:124 s. 38 och SOU 2004:81 s. 261. 15.1Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548) prövar ärenden om skuldsanering och ärenden om omprövning av ett beslut om skuldsanering. ska lämna upplysningar om skuldsanering till gäldenärer som har varit föremål för utmätning av lön eller andra exekutiva åtgärder enligt utsökningsbalken. Kommunen ska inom ramen för eller på annat sätt lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer. Denna skyldighet gäller även under skuldsaneringsförfarandet och till dess att en beviljad skuldsanering är helt avslutad. ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för. Av paragrafen framgår vilka myndigheter som är närmast inblandade i skuldsaneringsförfarandet och vilka deras huvudsakliga uppgifter inom förfarandet är. Övervägandena för våra förslag till ändringar finns i avsnitt 6.3 och 12.5. I första stycket, som är oförändrat, anges uppgift som beslutsfattare i skuldsaneringsförfarandet. Lagrummet har fått ett nytt andra stycke av vilket framgår att även har en skyldighet att gå ut med riktad upplysning om skuldsanering till enskilda gäldenärer. Avsik- ten är att myndigheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna databaserna, för att nå ut till dem som inte ansöker om skuldsanering trots att de är svårt skuldsatta. Genom förslag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet (2 kap. 2, 8 och 20 §§) är det möjligt för myndigheten att för detta ändamål använda uppgifter i utsökning- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen. Någon närmare anvisning om vilken del av Kronofogdemyndig- heten som ska stå för denna uppgift anges inte i lagtexten, utan myn- digheten kan själv välja hur den ska vara organiserad.