sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — Skäl för ändringar ................................................................................ Ändringsfrekvens om beslut att inte meddela prövningstillstånd räknas med........................................... Jämförelse med statistik i ................................... 3 (11) I (domstolarnas målhanteringsprogram) registreras samliga brottmålsdo- mar i hovrätten som fastställda eller ändrade i samband med att de expedieras. Då det av statistiken i inte kan dras några närmare slutsatser om vad som ryms inom dessa registrerade ändringar har en målundersökning genomförts. Syftet med granskningen har varit att närmare undersöka ändringsfrekvensen för brottmål som avgjorts av genom materiell prövning och få en tydli- gare uppfattning i frågor som rör hovrättens överprövning av tingsrätternas do- mar, t.ex. hur stor andel som ändras, vad som ändras och varför ändring sker. Undersökningen har genomförts av hovrättsassessorn . En genomgång har skett av samtliga brottmålsdomar som avgjorts av hov- rätt – . I huvudsak utgör rapporten en ren redovisning av undersökningsresultaten. De analytiska inslagen är begränsa- de. Det kan finnas anledning att i ett senare skede göra en fördjupad analys av materialet. Brottmål som avskrivits, avvisats eller återförvisats till tingsrätt har inte under- sökts. Inte heller har mål där hovrätten beslutat att inte meddela prövningstill- stånd ingått i undersökningsmaterialet (jfr. dock redovisningen under rubrik 5 där beslut att inte meddela prövningstillstånd räknats med vid fastställande av ändringsfrekvensen). Mål där hovrätten varit första instans har inte tagits med i undersökningen. Inte heller har sådana mål som i tingsrätten endast rört frågor om beslag tagits med. Däremot har mål som hovrätten prövat efter återförvisning från Högsta domsto- len ingått i undersökningen. Undersökningen har gått till på det sättet att samtliga brottmålsdomar gåtts ige- nom. Därefter har uppgifterna utifrån vissa i förväg fastställda variabler förts in i Excel och sedan sammanställts. Det bör noteras att varje tilltalad har redovisats som en egen post vilket gör att antalet poster i undersökningsmaterialet inte överensstämmer med antalet av- gjorda mål. I undersökningen används därför fortsättningsvis termerna mål, brottmål och dom synonymt med en post i databasen, d.v.s. varje tilltalad behandlas för sig. Det sammanlagda antalet domar som undersökts uppgår till 1 377. 4 (11) 3 Definition av begreppet ändring En utgångspunkt för undersökningen har varit att definiera vad som ska falla under begreppet ändring. I den aktuella undersökningen har domslutet varit ut- gångspunkten och enbart sådana ändringar som framgått där har beaktats. I de fall hovrätten, till skillnad från tingsrätten, i skulddelen dömt respektive inte dömt för någon del (t.ex. ett slag eller en spark) i en gärningsbeskrivning utan att det framgår närmare av domslutet utan endast av skälen, har detta inte bedömts som en ändring. I de fall dessa ändringar fått genomslag genom att påföljden ändrats har domen däremot registrerats som en ändring, dock endast i påföljds- delen. I de fall hovrätten endast preciserat ett domslut på det sättet att man även till- lämpat ett visst lagrum, t.ex. 34 kap. 1 § eller 3 § andra stycket , utan att det påverkat påföljden, har detta bedömts som en fastställd dom. I de fall då hovrätten prövat två underrättsdomar avseende en tilltalad och endast ändrat dessa på så sätt att en gemensam påföljd dömts ut, utan att hovrätten gjort någon annan bedömning av straffmätning och påföljdsval, har dessa bedömts som en fastställd dom. Ändringarna har även delats upp i olika kategorier, d.v.s. endast skuld, endast på- följd, både skuld och påföljd samt endast övrigt. Ändringar i skulddelen omfattar skuld- och rubriceringsfrågor och ändringar i påföljdsdelen inkluderar – förutom straffmätning och påföljdsval – även utvis- ningsfrågor. Inom kategorin övrigt faller t.ex. ändringar beträffande ska- destånd och beslag. 5 (11) 4 Resultaten av undersökningen Totalt har hovrätten avgjort 1 377 brottmål genom dom under den aktuella peri- oden. Av dessa fastställdes tingsrätternas domar i 735 mål och i 642 mål skedde någon form av ändring. Detta motsvarar en fastställandefrekvens om och en ändringsfrekvens om totalt för . I undersökningen har även ändringsfrekvensen för varje avdelning i hovrätten granskats. Resultaten visar således att hade avdelning 8 högst ändringsfrekvens följd av avdelning 3 med en ändringsfrekvens om . Övriga avdelningar i hovrätten fastställde tingsrättsdomarna i större utsträckning än vad man ändrade. Avdelning 5 hade en ändringsfrekvens om följd av avdelning 4 (), avdelning 7 () och avdelning 1 (). Det finns anledning att betona att de iakttagna skillnaderna måste bedömas med försiktighet. Exempelvis kan ett mål med många tilltalade där alla bedömts på samma sätt få ett tydligt genomslag i statistiken. 6 (11) Vidare har ändringsfrekvensen granskats utifrån ett underrättsperspektiv. De tingsrätter som hade störst andel fastställda brottmålsdomar var alltså (), följd av (), Söder- törns () och Attunda (). De tingsrätter som hade lägst andel fastställda brottmålsdomar var och (båda ), följda av () och (). Man bör när man tolkar ovanstående siffror, utöver vad som angetts ovan under rubriken 4.1.2, vara medveten om att det för vissa tingsrätter rör sig om förhål- landevis få domar. Också dessa siffror bör således tolkas med försiktighet. 4.1.4Ändringsfrekvens för olika typer av brott Nedan anges ändringsfrekvensen för några olika brottskategorier. Detta är en- dast ett urval av alla de brottstyper som förekommer i hovrätten. I samtliga kate- gorier har inräknats försöks- och förberedelsebrott samt medverkan. 7 (11) Misshandel (inkl. grov enligt 4 kap. 4 § a BrB Brott enligt 6 kap. BrB Stöld (inkl. grov stöld) Rån (inkl. grovt rån) Bedrägeri (inkl. grovt brott samt bidragsbrott) tebrott (inkl. grovt brott) brottslagen (1951:649) strafflagen (1968:64) 4.1.5Ändringsfrekvens utifrån vilken påföljd som dömts ut vid tingsrätten I nedanstående tabell finns en redovisning av vilka påföljder som dömts ut i de mål hovrätten haft att överpröva samt ändringsfrekvensen beroende på vilken påföljd som dömts ut vid tingsrätten. 8 (11) 4.1.6Ändringsfrekvens när domen överklagats endast i påföljdsde- len Av samtliga överprövade mål var överklagade endast i påföljdsdelen (210 mål av 1 377). Av de fastställda domarna var denna andel (125 mål av 735) och vad gäller de ändrade domarna var motsvarande siffra (85 mål av 642), vil- ket alltså motsvarar en ändringsfrekvens om i denna grupp. 4.1.7Ändringsfrekvens fördelad efter vem som överklagat Av samtliga överprövade mål var (874 mål) överklagade endast av den tilltalade, (215 mål) endast av åklagaren och (288 mål) av både tilltalad och åklagare alternativt endast av målsäganden. Av de fastställda domarna var (550 mål) överklagade endast av den till- talade, (69 mål) endast av åklagaren och (116 mål) överkla- gade av båda alternativt endast av målsäganden. Av de ändrade domarna var (324 mål) överklagade endast av den tillta- lade, (146 mål) endast av åklagaren och (172 mål) överkla- gade av båda alternativt endast av målsäganden. Såsom siffrorna anger får åklagaren alltså bifall till sin talan i hovrätten i större utsträckning än den tilltalade. 4.2.1Olika typer av ändringar Som framgått ovan har ändringarna i de genomgångna domarna delats upp i oli- ka kategorier. Förutom den totala ändringsfrekvensen har uppgifter samlats in om vad ändringarna bestått i. Ändringar i skulddelen omfattar även rubriceringsfrågor och ändringar i på- följdsdelen inkluderar – förutom straffmätning och påföljdsval – även utvis- ningsfrågor. I kategorin övriga ändringar faller ändringar beträffande ska- destånd och beslag etc. Både skuld och påföljd 9 (11) 4.2.2Olika ändringar i påföljdsdelen Undersökningen har även omfattat hur hovrättens ändringar i påföljdsdelen för- delade sig. Av de mål som ändrades beträffande påföljd – sammanlagt 541 domar – bestod ändringarna i enlighet med vad som framgår nedan. Från fängelse till en icke frihets- Från en icke frihetsberövande påföljd Övrig skärpning (inkl. utdömd påföljd efter ogillad dom i tingsrätten) Övrig lindring (inkl. ogillande i hov- I begreppet bötesstraff ingår både antalet dagsböter och storleken på dessa och den största delen av dessa ändringar rör fall där dagsbotens storlek satts ned på grund av nya uppgifter i hovrätten om minskad inkomst för den tilltalade. Kategorierna från fängelse till icke frihetsberövande påföljd och v.v. avser fall där hovrätten visserligen delat bedömningen av straffvärdet men gjort en annan bedömning i frågan om det funnits utrymme att döma till en icke frihetsberö- vande påföljd. I kategorin från fängelse till icke frihetsberövande påföljd har inte inräknats de fall där hovrätten på grund av att man ogillat någon del av skuldfrågan kommit fram till att straffvärdet varit lägre och därför funnit att det förelegat utrymme för en frivårdspåföljd. Dessa fall har istället redovisats under kategorin övrig lindring. Kategorin övrig lindring består annars till huvuddelen av domar där hovrätten helt ogillat åtalet och kategorin övrig skärpning domar där tingsrätten helt ogil- lat åtalet och hovrätten bifallit hela eller delar av åtalet. Kategorin övrig ändring omfattar t.ex. ändringar beträffande ungdomspåfölj- der. 10 (11) Med ledning av hovrättens domskäl har skälen för ändring undersökts. Utgångs- punkten har varit att ange den huvudsakliga anledningen till ändring och om det funnits flera skäl ange det under kategorin flera angivna skäl. Det bör framhållas att resultatet i denna del bör tolkas med viss försiktighet, då det av olika anledningar i många fall är svårt att tolka domskäl. Endast annan rättslig bedömning av Endast annan rättslig bedömning av Ny eller justerad gärningsbeskrivning Nya omständigheter i påföljdsdelen Kategorin endast annan rättslig bedömning av skuldfrågan omfattar de fall där hovrätten gör en annan rättslig bedömning av huruvida ett visst agerande eller annat förfarande är straffbart samt hur gärningen ska rubriceras. Kategorin endast annan bedömning av påföljdsfrågan avser de domar där hovrätten gjort en annan bedömning – på samma material – av straffmätning el- ler val av påföljd. Kategorin nya omständigheter i påföljdsdelen avser domar där hovrätten änd- rat påföljden t.ex. på grund av nya yttranden och intyg eller nya uppgifter om förändrade personliga eller ekonomiska förhållanden som framkommit först i hovrätten. Under kategorin övrigt faller huvudsakligen ändringar på grund av medgivan- den eller andra bedömningar av hovrätten beträffande skadestånd. 5Ändringsfrekvens om beslut att inte meddela prövningstillstånd räknas med Undersökningen har, som angetts ovan, inte omfattat att gå igenom beslut att inte meddela prövningstillstånd. Då det ändå kan vara av visst intresse för att bedöma den totala ändringsfrekvensen för brottmål har statistiken i an- vänts för att kunna presentera ett resultat av ändringsfrekvensen för det fall des- sa beslut räknas med. Av framgår att – fattades 274 beslut i brottmål att inte meddela prövningstillstånd. 11 (11) För det fall man skulle behandla dessa beslut som fastställda mål blir den totala ändringsfrekvensen respektive fastsällandefrekvensen i hovrätten följande, vilket kan jämföras med de resultat som presenterats ovan under rubriken 4.1.1. Fastställda (inkl. beslut om att ej meddela pt) 6 Jämförelse med statistik i Enligt uppgifter tagna från avgjordes – 31 decem- ber 2010 av 1 144 brottmål genom dom eller deldom. Av dessa har 537 stycken registrerats som ändrade och 607 stycken som fastställda. Detta in- nebär att av domarna registrerats som ändrade och som fastställda. Det ska noteras att ändringen eller fastställandet förs in i i samband med att domen expedierats och att den kan omfatta flera tilltalade. En dom med en mindre ändring i domslutet beträffande en av flera tilltalade kan alltså komma att registreras som ändrad. Trots detta kan det konstateras att den ändringsfrekvens som framgår av statisti- ken i överensstämmer med den ändringsfrekvens som är resultatet av denna undersökning (jfr. ovan under rubriken 4.1.1). En undersökning av överprövning i tvistemål – särskilt om prövningstillstånd och ändringsfrekvens 2 (31) Metod och underlag..................................................... Viss terminologi och förklaringar .................................. Överklagande och ändring - del av saken eller hela saken m.m. .......... Huvudsakligt skäl för ändring..................................................... Resultat av undersökningen – prövningstillstånd ............... 7.1Andel beviljade prövningstillstånd i – 8 Resultat av undersökningen – ändringsfrekvens och hovrättens 8.1.4 Nya omständigheter och ny bevisning i hovrätten ......................................... 8.2.1 Ändring av hela eller del av saken ............................................................ 8.2.2 Huvudsakligt skäl för ändring .................................................................. 9 Särskilt om betydelsen av ombud i hovrätten ................... Särskilt om tvistevärdets betydelse ............................ Prövningstillstånd och ändringsfrekvens ....................................... Äldre statistik och jämförbarhet över tiden ............................................. Ändringsfrekvensen i samtliga hovrätter ................................................. 3 (31) Av allt att döma berodde den kraftiga minskningen av andelen ändrade avgöranden (ändringsfrekvensen) i tvistemål efter 2008 på en allt för sträng tillämpning i hovrätterna av de nya bestämmelser om prövningstillstånd (PT) som infördes . tillämpas bestämmelserna om PT mer generöst i och andelen beviljade PT (PT-frekvensen) i tvistemål har ökat kraftigt . I har även ändringsfrekvensen i tvistemål ökat och ligger kring de nivåer som gällt tidigare. En annan effekt av den mer generösa PT-prövningen i är att en något större andel av de tvistemål som beviljats PT fastställs i hov- rättens domar eller med andra ord, att ändringsfrekvensen i tvistemål som avgjorts genom dom minskar. En stor andel fastställda tvistemål in- nebär att även sådana tvistemål där det sedermera visar sig att tingsrätten dömt korrekt i viss utsträckning beviljas PT. För att hovrätten ska ha möjlighet att ändra alla felaktiga tingsrättsavgöranden bör PT-prövningen vara så frikostig att även en betydande andel riktigt dömda mål beviljas PT och fastställs efter en fullständig prövning. PT beviljades i av alla tvistemål –. varierade PT-frekvensen mellan hov- rätts avdelningar från till . I familjemål var PT-frekvensen , i kommersiella tvistemål och i övriga tvistemål drygt 30 %.1 I de tvistemål där den klagande parten företräddes av ett ombud i hov- rätten var andelen PT högre än i de tvistemål där parten saknade ett om- bud (jämfört med ). Endast i ett fåtal kommersiella tvis- 1 För definition av familjemål, kommersiellt mål och övrigt mål, se avsnitt 6.1. 4 (31) temål saknade parterna ombud. PT-frekvensen var i de familjemål där parterna saknade ombud. De flesta av dessa PT meddelades dock i äktenskapsskillnadsmål där parterna ångrat sig. I övriga tvistemål där par- terna saknade ombud var PT-frekvensen lägre än . Ett samband mellan tvistevärdets storlek i tingsrätten och andelen bevil- jade PT har kunnat iakttas: ju högre tvistevärde, desto högre andel PT. av alla tvistemål som avslutades i –ändrades. I ordinära tvistemål var änd- ringsfrekvensen och i förenklade tvistemål . Av de tviste- mål som avgjordes genom dom ändrades . Totalt ändrades av familjemålen, av de kommersiella tvis- temålen och av de övriga tvistemålen. När det gäller mål som av- gjordes genom dom var ändringsfrekvensen i familjemål , i kommersiella tvistemål och i övriga tvistemål . De överklaganden som avsåg samtliga delar av tingsrättens dom ledde till ändring i hovrätten i knappt hälften av fallen medan av de överklaganden som tog sikte på endast en del av domen ledde till änd- ring. Det har inte framkommit något tydligt samband mellan ändringsfrekvens och det förhållandet att huvudförhandling i hovrätten hållits eller inte hållits. Av de tvistemål som avgjordes utan huvudförhandling ändrades medan motsvarande siffra var i tvistemål som avgjordes efter huvudförhandling. Det var ovanligt att nya omständigheter tilläts i hovrätten. Ny bevisning (i detta begrepp inkluderas även om- och tilläggsförhör) förekom i av de tvistemål som avgjordes genom dom. I de tvistemål där ny bevisning förekom var ändringsfrekvensen . I knappt hälften av alla tvistemål som ändrades genom dom förekom ny bevisning. till samtliga tvistemål var ändringfrekvensen ungefär densamma oav- sett om den klagande hade företrätts av ett ombud i hovrätten eller inte 5 (31) (26,med ombud och utan ombud). Om äktenskapsskill- nadsmål där parterna ångrat sig undantas, var ändringsfrekvensen utan ombud dock avsevärt lägre, . Tendensen var att ju högre tvistevärdet i tingsrätten var, desto större an- del avgöranden ändrades. Ungefär hälften av hovrättens ändringar i tvistemål som avgjordes ge- nom dom avsåg alla delar av tingsrättens domslut medan resterande änd- ringar gällde endast någon del. Den vanligaste orsaken till att hovrätten ändrade tingsrättens avgörande var att man gjorde en avvikande rättslig bedömning, vilket – ensamt eller i förening med något annat skäl – utgjorde skäl för ändring i drygt hälf- ten av de tvistemål som avgjordes genom dom. Knappt var tionde änd- ring berodde på en avvikande skälighetsbedömning. Parternas processu- ella disposition var det huvudsakliga ändringsskälet i av de ändrade domarna och en avvikande bevisvärdering förekom ungefär lika ofta. I något färre än av de tvistemål som avgjordes genom dom föranleddes ändringen av nytt processmaterial i hovrätten.2 I familjemål var parternas processuella disposition det vanligaste skälet för ändring, framför allt p.g.a. att domar som ändrats i enlighet med par- ternas överenskommelse inräknats i den kategorin. I kommersiella och övriga tvistemål ändrades de flesta domarna p.g.a. avvikande rättsliga be- dömningar. Ändringsfrekvensen i tvistemål för landets hovrätter sammantaget tycks ha legat kring eller något under i vart fall en femtonårsperiod till ikraftträdandet av reformen En Modernare Rättegång (EMR-reformen) . 3 Efter EMR- reformen följde en tydlig nedgång av andelen ändrade tvistemål i både och landets övriga hovrätter. I takt med att PT-frekvensen 2För definitioner av skälen för ändring, se avsnitt 6.5. 2004/05:131, En modernare rättegång - reformering av processen i allmän domstol. 6 (31) successivt ökat har dock även ändringsfrekvensen stigit. I har andelen PT ökat från till . har andelen ändrade tvistemål stigit och ligger nu kring de ni- våer som gällt tidigare. Ytterligare ett tecken på att PT-prövningen i har blivit mer generös är att ändringsfrekvensen bland de tviste- mål som avgjorts genom dom har minskat något. Det innebär en ökning av andelen tvistemål som beviljas PT men som efter en fullständig pröv- ning visar sig vara korrekt dömda och därför fastställs. Utvecklingen i alla landets hovrätter sammantaget har följt samma möns- ter som i . ökade PT-frekvensen i tviste- mål från till . Den totala andelen ändrade avgö- randen i tvistemål ökade något till . minskade ändringsfrekvensen i tvistemål som avgjordes genom dom. Mellan hovrätterna förekom dock skillnader. 7 (31) Efter ett antal inledande avsnitt (syfte, bakgrund m.m.) presenteras resultaten från den aktuella undersökningen, först vad gäller andelen PT och därefter ande- len ändrade mål. Dessa två huvudsakliga frågeställningar belyses från ett flertal olika utgångspunkter, t.ex. hur resultaten ser ut avdelningsvis i samt utifrån måltyp och underinstans. Härefter behandlas PT- och ändringsfrekvens särskilt utifrån tvisteföremålets värde och förekomsten av ombud i hovrätten. Avslutningsvis ges en bild av hur stor andel tvistemål som tidigare beviljats PT och ändrats samt vilken tendens som kan utläsas . Undersökningen behandlar uteslutande tvistemål och är inriktad på två huvud- sakliga områden: andelen PT och andelen ändrade avgöranden i . I viss utsträckning berörs även förhållandena vid landets övriga hovrätter. Syftet har varit att klarlägga utvecklingen när det gäller PT- och ändringsfre- kvens samt effekterna av EMR-reformen. Vidare har avsikten varit att generellt belysa hovrättens överprövning i tvistemål och att närmare undersöka sådana omständigheter som kan tänkas vara av betydelse för om PT beviljas eller änd- ring av tingsrättens avgörande sker. När EMR-reformen trädde i kraft innebar den genomgripande förändringar av förfarandet i allmän domstol. Bland annat infördes ett generellt krav på PT i tvis- temål och domstolsärenden som överklagas från tingsrätt till hovrätt. EMR- reformen var omdiskuterad redan innan den infördes och har förblivit så även därefter. I den juridiska debatten har på många håll uttryckts farhågor om att hovrätten tillämpat bestämmelserna om PT allt för strängt och att rättssäkerhet- en därigenom äventyrats.4 Det har gjorts gällande att detta bl.a. tagit sig uttryck i för låg PT- och ändringsfrekvens totalt sett, samt för hög ändringsfrekvens i tvis- temål som prövats i sak. En hög andel ändrade avgöranden bland de tvistemål 4 Se bl.a. i Juridisk 2007-08 s. 599, och i Skattenytt nr 11 2010 s. 795 f. och i Blendow Lexnova Ex- pertkommentar – Processrätt . 8 (31) som beviljats dispens innebär, enligt professor emeritus , att prövningstillstånd endast beviljas i de fall då hovrätten är ganska säkra på att en ändring kommer att göras, om målet släpps fram. Han anser vidare att hovrätterna med den nuvarande höga ändringsfrekvensen förmodli- gen inte [kan] fånga upp alla feldömda tingsrättsavgöranden. Även inom hovrätterna har tillämpningen av de nya bestämmelserna om PT dis- kuterats i olika sammanhang. Bl.a. inrättades en arbetsgrupp för PT-frågor med representanter för alla hovrätter 2009. Gruppen lämnade en avslutande rapport . har genomfört undersökningar av PT-frekvensen i samtliga måltyper (granskning) och av ändringsfrekvensen i brottmål.6 För att minska de skillnader i PT-frekvens mellan hovrättens avdelningar som undersökningarna visade förelåg, har bl.a. införts en ordning där alla tvistemål som beviljats dispens fördelas till en annan avdelning än den som meddelat PT. Tanken är att hovrättens ledamöter därigenom ska få del av andra avdelningars bedömningar i PT-frågor och att det ska leda till en ökad samsyn. Försöket med omfördelning av tvistemål ska initialt pågå –. Vidare har de flesta av avdelningar gått ifrån det traditionella systemet med PT-föredragningar. sker PT-prövningen van- ligtvis i s.k. PT-grupper, vilka består av en ordförande (, viceordförande eller ett erfaret hovrättsråd), ytterligare en ordinarie ledamot samt en tf. assessor. Prövningen går i normalfallet till så att ledamöterna i på egen hand tar del av relevanta handlingar i målet och därefter samlas för att diskutera om PT ska meddelas. Referentskap i vanlig mening förekommer inte utan var och en av ledamöterna går själv igenom målet och bildar sig en uppfattning inför dis- kussionen i PT-gruppen. I arbetssättet ligger även att man inte går till botten med alla detaljer utan snarare ser PT-prövningen som en sorteringsmekanism. De tvistemål som utan problem kan sorteras bort, beviljas inte PT medan det i regel meddelas PT i seriösa tvister där utgången inte är självklar. har i ett flertal avgöranden beviljat PT i hovrätten och då be- handlat tillämpningen av PT-bestämmelserna. 5Lars i Juridisk 2009-10 s. 611. Den höga ändringsfrekvens i dispenserade tvistemål som hänvisar till är . 6Granskning av beslut om prövningstillstånd i – av samt Undersökning av ändringsfrekvensen för brottmål i – av . 9 (31)