sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — 173–176. 2000/01:100. Presstöd till samdistribution av dagstidningar till den eller de tidningar som lämnat systemet och stödet skulle kunna betalas på högst tre år.42 En sådan bestämmelse fördes in i presstödsförordningen 1996 och finns numera i 4 kap. 10 §. Särskilt distributionsstöd för lördagsutdelning 20022006 I budgetpropositionen föreslog regeringen att ett särskilt distributionsstöd skulle införas för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden.43 Ur ett demokratiskt perspektiv var det enligt regeringen viktigt att medborgare i hela landet hade likartade möjligheter att bilda sig en uppfattning i olika frågor och ta del av nyhetsförmedlingen. Distributionen av dags- tidningar i gles- och landsbygdsområden var därför av stor betydelse för att människor ska kunna bo och leva på likvärdiga villkor i olika delar av landet. Utdelningen av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden skedde i huvudsak genom post- eller buddistribution. hade i en rapport om lördagsutdelning av dagstidningar visat att priset för postdistributionen stigit kraftigt och att vissa abonnenter därför inte fick lördagens tidning förrän . I vissa områden fick abonnenterna själva hämta tid- ningen, vilket kunde medföra långa resor. Nämnden framhöll att i stort sett hela landet berördes av denna problematik, inte endast geografiska områden som traditionellt betraktades som glesbygd. I rapporten angavs att det totalt i landet postdistribuerades cirka 62 000 tidningsexemplar i gles- och landsbygdsområden . Medelpriset för de postdistribuerade exemplaren var , men enligt nämnden kunde de flesta tidningsföretag acceptera ett pris på per distribuerat lördags- exemplar. Enligt regeringens förslag skulle bestämma stödnivån för olika tidningar utifrån vad som var skäligt i det enskilda fallet. Stödet fick dock uppgå till högst per distribuerat exemplar för den kostnad som överstiger . Om tidningens sammanlagda kostnad per abonnent för distribution måndaglördag, understeg fick stöd inte 1996/97:3 s. 175. 2001/02:1 utg. omr. 24–25. Presstöd till samdistribution av dagstidningar Stödet skulle finansieras inom ramen för anslaget Presstöd och fick uppgå till högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag och en förordning om särskilt distributionsstöd trädde i kraft och gällde till utgången av 2004.44 Därefter förlängdes stödet till utgången av 2006, bl.a. med hänvisning till att 2004 hade lämnat delbetänkandet Lördagsutdelning av dagstidningar och att kommitténs slutbetänkande var beräknat /2006.45 I sitt slutbetänkande föreslog kommittén att det särskilda distributionsstödet skulle permanentas och höjas till högst per distribuerat exemplar.46 I budgetpropositionen konstaterade dock regeringen att det särskilda distributionsstödet haft en mycket begränsad effekt, bl.a. eftersom endast ett mycket litet antal abonnenter hade återfått sin lördagsutdelning sedan stödet infördes. Regeringen ansåg därför inte att effekterna av stödet var tillräckligt stora för att motivera kostnaderna och att stödet därför inte borde förlängas.47 De bedömningar som gjorts i tidigare presspolitiska utredningar och propositioner är att samdistributionen av dagstidningar är av stor betydelse för såväl tidningsföretagen som för samhället. Det statliga distributionsstödet har ofta tillskrivits en avgörande betydelse för att samdistributionen har kunnat upprätthållas, som stödets bestämmelser i många fall uppfattas vara otidsenliga och stödbeloppen för låga. I detta avsnitt redovisas inledningsvis hur distributionsstödet har utvecklats på en övergripande, aggregerad, nivå , åren 20032012. Därefter redogörs för de distributionsföretag som förmedlar det statliga stödet, vilka tidningsföretag som mottar stödet samt prenumerationsprisernas utveckling. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:55 och SFS 2001:898. 2005/06:1 utg. omr. 17 s. 102. 46SOU 2006:8 s. 199 ff. 2006/07:1 utg. omr. 17 s. 105. Frågan kommenteras även kort i propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199) s. 37. Presstöd till samdistribution av dagstidningar Av tabell 7.1 framgår hur många tidningar som har mottagit distributionsstöd, hur stora upplagor som samdistributionen har omfattat och hur mycket stöd som totalt har betalats ut respektive år. Källa: årsredovisningar. i samdistributionssystemet har varit relativt stabilt , vilket är i överensstämmelse med den utveckling som har kunnat konstateras för antalet tidningar totalt sett i . På samma sätt kan trenden med sjunkande upplagor också utläsas i antalet exemplar som ingår i samdistributionen. har antalet exemplar minskat . Eftersom distributionsstödet är kopplat till antal exemplar har därmed också det totala stödet sjunkit. har kostnaden för staten sjunkit . Distributionsstödet har inte haft någon egen anslagspost och de minskade stödutbetalningarna har inte lett till ett lägre samlat anslag för presstödet . Ett annat sätt att beskriva utfallet av distributionsstödet är att beskriva hur stor del av branschens totala distributionskostnader som täcks av det statliga stödet. redovisar kostnader och kostnadsutveckling för tidningsdistribu- Presstöd till samdistribution av dagstidningar tionen och av den senaste rapporten framgår att tidningarnas samlade distributionskostnader var , vilket var en ökning med innan då kostnaden var . Det motsvarade båda åren ungefär en femtedel av de totala kostnaderna för tidningsföretagen. I tabell 7.2 redovisas hur stor del av de totala distributions- kostnaderna som täckts av distributionsstödet och 2011 för hög-, medel- och lågfrekventa tidningar. Källa: : Kostnader och prisutveckling avseende tidningsdistribution . Uppgifterna omfattar de tidningar som svarat på nämndens enkät om distributionskostnader. Distributionsstödet utgjorde av de samlade kostnaderna 2011, vilket var en minskning från året innan. Skillnaderna mellan de olika tidningskategorierna är relativt liten. Sammantaget står stödet alltså för en mycket liten del av tidningsföretagens distributionskostnader. Som framgått ovan är distributionsstödet så ordnat att det är distributionsföretagen som är mottagare av stödet. De förmedlar i sin tur stödbeloppen till tidningsföretagen. Även om kärnan av distributionsföretagen i samdistributionssystemet i princip är densamma, har vissa strukturella förändringar skett i branschen. En sådan förändring rör antalet rikstäckande respektive regionala distributionsföretag och en annan rör det totala antalet distributionsföretag i systemet. Presstöd till samdistribution av dagstidningar Enligt 2004 förutsatte man när stödet infördes att det skulle finnas minst två rikstäckande tidningsdistributörer på marknaden som i konkurrens skulle kunna offerera distributions- tjänster. Länge fanns det också två rikstäckande distributionsföre- tag: -; bildades och är dotterbolag till . -; ägd av , med svenska dagstidningar som medlemmar. /04 lades emellertid verksamheten ned i och finns det i praktiken en rikstäckande tidningsdistributör, . Antalet regionala distributionsföretag i samdistributions- systemet var länge två. bildades det dock ytterligare två, så att det därmed fanns fyra regionala företag: -Tidningsbärarna KB; bildades och ägs av bl.a. , , Skånemedia, och ; bedriver verksamhet i , , , Kronoborg och . -Pressens Morgontjänst KB (Premo); bildades och ägs av och ; bedriver verksamhet i . -Västsvensk Tidningsdistribution KB, bildades och ägs av bl.a. Stampen; bedriver verksamhet i och . -Svensk Morgondistribution KB, bildades av MittMedia och , med verksamhet i , , , /, och stora delar av Västerbotten.48 Bland dessa regionala distributionsföretag har det emellertid skett förändringar även i senare tid. upphörde verksamheten i Svensk Morgondistribution KB, som då överlät sina distributions- 48 När det rikstäckande bolaget upphörde med sin verksamhet togs verksamheten delvis över av ett nytt regionalt bolag, Distributionscentralen i , som 2005 bytte namn till Svensk Morgon- distribution KB. Presstöd till samdistribution av dagstidningar områden till det rikstäckande bolaget . Därmed finns det tre regionala distributionsföretag. till hela perioden och till hela branschen är det alltså tre distributionsföretag som har varit verksamma , Tidningsbärarna KB och Premo – och därtill har det funnits ett eller två företag ytterligare på marknaden. finns det totalt fyra distributions- företag inom samdistributionssystemet. I tabell 7.3 redovisas hur de distribuerade tidningsexemplaren har fördelas mellan de aktuella distributionsföretagen 20102012. Källa: årsredovisningar. Av tabellen framgår att distribuerar den klart största andelen av de samdistribuerade tidningsexemplaren och att den positionen har stärkts ytterligare i och med att företaget har tagit över verksamheten från Svensk Morgondistribution KB. stod för av den totala samdistributionen. Bland de kvarvarande tre regionala före- tagen har utvecklingen däremot varit relativt stabil. beskriver i årsredovisningen även hur stor andel av distributionsstödet respektive företag förmedlar. 49 Svensk Morgondistribution KB lades ned och överlät då sina distributions- områden till . Presstöd till samdistribution av dagstidningar 2012 var den fördelningen för , för Tidningsbärarna KB, för Västsvensk Tidningsdistribution KB, för Pressens Morgontjänst KB samt för Svensk Morgondistribution KB. Dessa andelar överensstämmer inte exakt med andelarna för distribuerade exemplar i tabell 7.3, men storleksmässigt är det ändå samma bild som framträder, med en relativt stor dominans för det rikstäckande , av marknaden, och därutöver tre regionala företag som står för vardera av marknaden. I vissa delar av landet sköts distributionen av underentreprenörer till . Fördelningen av distributionsstöd på enskilda tidningar skiljer sig markant från den fördelning som gäller för driftsstödet. I enlighet med distributionsstödets syfte går merparten till de större nationella och regionala dagstidningarna, medan en mindre del går till tidningar med driftsstöd. I tabell 7.4 och 7.5 redovisas ett urval av de drygt 130 tidningar som fått distributionsstöd . Urvalet är gjort för att beskriva utfallet för mottagarna med störst stöd och för de presspolitiskt intressanta tidningarna med driftsstöd. I tabell 7.4 redovisas distributionsstödet för de femton tidningar som fick störst distributionsstöd 20102012, med undantag från de två storstadstidningarna med driftsstöd. Både och har också relativt stort distributionsstöd, vilket redovisas i tabell 7.5. Presstöd till samdistribution av dagstidningar Av tabell 7.4 framgår att de tidningar som fått störst distributions- stöd i huvudsak består av tidningar som traditionellt har varit förstatidningar på sina utgivningsorter. Vid en jämförelse av stödet för enskilda tidningar 2012 jämfört med stödet 2010 framgår att flertalet tidningar fått successivt lägre stöd. I de fall stödet är högre än året före beror det i regel inte på att antalet utdelade exemplar ökat utan på att stödbeloppet från föregående år har justerats. I tabell 7.5 redovisas stödet för de femton tidningar med driftsstöd som fick störst distributionsstöd 20102012. Presstöd till samdistribution av dagstidningar Med undantag för de båda storstadstidningarna är distributions- stödet till tidningarna i tabell 7.5 betydligt lägre än för tidningarna i tabell 7.4. Trenden bland driftsstödstidningar är också negativ i den meningen att de över lag fått lägre distributionsstöd jämfört med . Det mönster som totalt sett framträder är att mottagandet av distributionsstöd har vissa likheter med det mönster som gäller för betalning av reklamskatt. Tidningar som betalar mest i reklamskatt får mest i distributionsstöd och tidningar som inte betalar reklamskatt får relativt mindre i distributionsstöd. Nivåerna är dock inte helt jämförbara mellan inbetalning av reklamskatt och mottagande av stöd. 50 Tidningen minskade sin utgivningsfrekvens /vecka till /vecka (). Presstöd till samdistribution av dagstidningar Som framgått ovan står det statliga distributionsstödet för en mycket liten del av tidningsföretagens distributionskostnader och därför måste verksamheten i huvudsak finansieras genom intäk- terna från prenumerationer och från reklammarknaden. har ett av syftena med distributionsstödet varit att möjliggöra för tidningsföretagen att hålla prenumerationspriserna på en rimlig nivå för konsumenterna. I tabell 7.6 redovisas årsprenumerationspriserna för tre typer av tidningar samt för dagspressbranschen som helhet, exklusive kvällspressen, för perioden 19602010. De tidningsgrupper som redovisas är morgontidningar i storstad, hög- och medelfrekventa landsortstidningar och fådagarstidningar. Priserna är angivna prisnivå.51 Källa: Nordicoms pressdatabas. Bearbetning av Tidningsdatabasen , . Prenumerationspriserna har ökat kraftigt och fram till dagsläget. över hela perioden pekar kurvorna brant uppåt för samtliga tidningskategorier, då priserna över lag ökade med mellan 3 och 4 gånger i förhållande till det ursprungliga priset. Utvecklingen har dock inte varit lika entydig. minskade i själva verket priset för branschen som helhet, men inte för morgontidningarna i storstad. 51 Uppgifterna är hämtade från det underlag som redovisade för kommittén . Även redovisar i boken – mera myt än sanning? motsvarande uppgifter om prenumerationsprisets utveckling. Presstöd till samdistribution av dagstidningar har priserna generellt sett åter höjts, men priset för morgon- tidningarna i storstad har då i stället sjunkit något. förslag: Distributionsstödet avvecklas och de medel som frigörs omfördelas till andra angelägna presspolitiska ändamål. bedömning: Det är fördelaktigt om distributionsstödets avveckling kan samordnas tidsmässigt med en permanent och långsiktig lösning för samdistributionen av tidningar och post. Dessutom kommer ett avskaffande av reklam- skatten att i viss mån balansera den ekonomiska effekten för tidningsföretagen av distributionsstödets avveckling. Det har skrivits och sagts mycket positivt om distributionsstödet . En allmän uppfattning är att stödet har varit en nödvändig förutsättning för samdistributionssystemet i . Någon vetenskaplig utvärdering av stödets effekter har dock inte genomförts och sett till de målsättningar som en gång formulerades för det statliga stödet är det tveksamt om de har uppnåtts. Visserligen medverkar de större tidningsföretagen fortfarande i samdistributionen, men kostnadsfördelningen uppfattas inte av alla tidningsföretag som acceptabel och abonnemangspriserna har ökat kraftigt för konsumenterna. Av redovisningen ovan framgår också att distributionsstödets grundläggande delar i princip är intakta sedan stödet infördes , trots att medielandskapet numera ser helt annorlunda ut. En del har gjorts för att anpassa bestämmelserna till nya förutsättningar, men har det blivit allt tydligare att stödsystemet har passerat sitt bäst-före-datum. Likaprisprincipen är inte längre möjlig att upprätthålla, exemplarpris är inte relevant för att prissätta transporter av dagstidningar, stödet står för en mycket liten del av de sammanlagda distributions- kostnaderna och administrationen av stödet med olika örestal och en bidragstrappa är oproportionerligt komplicerad och arbets- krävande för den ansvariga myndigheten. Kommittén har i kapitel 6 Samdistribution av tidningar och post förordat en försöksverksamhet med samdistribution av Presstöd till samdistribution av dagstidningar tidningar och post i utvalda landsbygdsområden, med gemensam leverans till mottagarna . Med utgångspunkt från erfarenheterna av försöket förordar kommittén också att postlagen (2010:1045) och postförordning (2010:1049) ska ses över för att permanent och långsiktig samdistribution av tidningar och post ska kunna åstadkommas . Därutöver har det statliga distributionsstödet länge uppfattats som en garanti för den befintliga samordningen av två eller flera dagstidningar. Det faktum att distributionsstödet enbart står för av de samlade distributionskostnaderna talar dock för att stödet inte är av avgörande betydelse för att upprätthålla ett system med samdistribution av dagstidningar. Många tidningar ingår numera i mediekoncerner som också omfattar ett distributionsföretag och det finns därmed ett uppenbart gemensamt intresse av att distributionen organiseras och samordnas på ett rationellt sätt oavsett det statliga stödet. Av de diskussioner som förts inom branschen och mellan tidningsföretag, distributionsföretag och framgår att det nuvarande distributionsstödet snarare ses som ett hinder än en garanti för en rationell tidnings- distribution. Som framgår av kommitténs kartläggning av det svenska medie- landskapet har tidningsupplagorna sjunkit under en följd av år och den nedåtgående trenden tycks eskalera. Mot den bakgrunden finns det numera starka incitament för distributions- företagen att bära ut även andra titlar än de lokala dagstidningarna, oavsett förekomsten av ett statligt stöd. distribuerar tidningsbuden landet runt en stor mängd veckotidningar och tidskrifter och dessa utgör av det totala antalet utburna exemplar. Det finns exempel på regioner där konkurrerande dagstidningar utan ägarsamband samdistribuerar sina exemplar, bl.a. i . I sådana lägen kan det inte uteslutas att den mindre tidningen kan missgynnas om distributionsstödet avskaffas. Dagens konkurrens- lagstiftning är dock mer effektiv jämfört med den som gällde när distributionsstödet infördes . En central bestämmelse i konkurrenslagen (2008:579) förbjuder företag med dominerande ställning att missbruka sin marknadsposition. Sådant missbruk kan t.ex. bestå i att begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna samt att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, som leder till att vissa handels- partner får en konkurrensnackdel. Presstöd till samdistribution av dagstidningar företag att upphöra med eventuella överträdelser av förbuden. Möjligheten att ingripa mot missbruk av dominerande ställning får därför bedömas som god.52 Fådagarstidningarna distribueras numera oftast av . Alternativet med buddistribution är i allmänhet inte aktuellt, dels därför att likapris med eventuella påslag inte skiljer sig avsevärt från det pris som Posten tar ut, men framförallt därför att en stor del av fådagarstidningarnas läsekrets finns på landsbygden, där Posten är den enda distributören. En ökad samordning av tidnings- distribution och post, enligt kommitténs bedömning, och en fri förhandling med distributionsföretag i behov av beläggning, bör kunna innebära att en förhållandevis gynnsam situation för fådagarstidningarna. En särskild fråga gäller de överspridda rikstidningarna och deras möjligheter att nå ut till alla delar av landet. Redan med det befintliga distributionsstödet betalar dessa tidningar ett högre pris för distributionen jämfört med de regionala tidningarna och det finns tecken som tyder på att den relativt höga distributions- kostnaden kan leda till att rikstidningar inte längre distribueras i pappersform utanför sitt utgivningsområde. Kommittén har därför prövat frågan om möjligheten att införa ett särskilt distributions- stöd för överspridda tidningar. Ett sådant stöd skulle i så fall delas mellan distributionsföretaget och den överspridda tidningen, med villkoret att en överenskommelse om samdistribution kommit till stånd. Det finns dock en uppenbar risk för att ett sådant stöd skulle hamna i samma administrativa, regelmässiga och ekonomiska svårigheter som det nuvarande distributionsstödet och kommittén har därför valt att inte gå vidare med ett sådant förslag. Rikstidningarna utgör vanligen av de utburna exemplaren för de regionala distributionsföretagen utanför stor- stadsområdena. Det bör därmed finnas ett starkt intresse från distributörernas sida att behålla dessa tidningar som kunder. Rikstidningarnas förhandlingsposition kan till och med komma att stärkas om distributionsstödet avskaffas. Presstödsförordningens detaljerade regler om lika pris, med en tillåten prisdifferens på , har snarare drivit upp priset än hållit det nere. För rikstidningarna har också den elektroniska distributionen börjat bli ett mera realistiskt alternativ. Av den aktuella nyhetsrappor- teringen om tidningsdistributionen på framgår att digitala 52 2 kap. 7 § och 3 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579). Presstöd till samdistribution av dagstidningar lösningar kan vara det bästa sättet att lösa distributionen av överspridda rikstidningar.53 Kommittén förordar mot denna bakgrund att det nuvarande distributionsstödet ska avvecklas. Det kan dock inte uteslutas att samdistributionssystemet i landet på kort sikt påverkas negativt vid en avveckling av det statliga stödet. Därför är det fördelaktigt om en sådan åtgärd kan samordnas tidsmässigt med den permanenta och långsiktiga lösning med samdistribution av tidningar och post som kommittén förordar i kapitel 6. Som också framgår av redogörelsen i avsnitt 7.3.2 är de tidningar som mottar de största beloppen från distributionsstödet de som betalar relativt mycket i reklamskatt. Ett avskaffande av skatten kommer därför att i viss mån balansera den ekonomiska effekten för tidningsföretagen av distributionsstödets avveckling. Det är angeläget att noga följer utvecklingen av tidningsdistributionen i landet och att myndigheten till regeringen redovisar förutsättningarna för en avveckling av det nuvarande distributionsstödet . När distributionsstödet avvecklas kommer det att finnas att omfördela till andra presspolitiskt angelägna åtgärder. Kommittén återkommer till dessa frågor i kapitel 8 Driftsstöd till dagspressen. 53 kommer att sluta med sin morgondistribution på fr.o.m. . Enligt en företrädare för tidningen kostar det per prenumerant och år att flyga över tidningen och det är en alltför hög kostnad. distribueras av brevbäraren och erbjuder sina prenumeranter en läsplatta mot att de tecknar en längre prenumeration. (Uppgifterna är hämtade från tidningen ). 8 Driftsstöd till dagspressen I detta kapitel behandlas frågan om det statliga driftsstödet till dagspressen. Inledningsvis redovisas kommitténs uppdrag på den här punkten. Därefter redovisas en översikt av de centrala press- politiska besluten om driftsstöd . I ett tredje avsnitt beskrivs driftsstödets historiska framväxt och i ett fjärde avsnitt återges de grundläggande motiv och målsättningar som legat till grund för det presspolitiska driftsstödet. Det femte avsnittet beskriver de begrepp och bidragskriterier som använts under stödets historia och i det följande sjätte avsnittet redovisas vilka metoder som använts för att fastställa konkreta stödbelopp och hur stödet numera följs upp. I det sjunde avsnittet anges hur driftsstödet har fallit ut, dels på aggregerad nivå, dels för enskilda tidningar. I det åttonde och avslutande avsnittet redogör kommittén för sina överväganden och förslag. 8.1Kommitténs uppdrag på den här punkten Enligt direktiven ska kommittén, med utgångspunkt i den analys som gjorts, analysera vilka kriterier som bör ligga till grund för ett framtida stöd till dagspressen och lämna förslag till utformning av ett sådant stödsystem, inklusive stödformer. Även andra kostnads- effektiva insatser för dagspressen, såsom t.ex. regelförenkling eller åtgärder för bättre distribution, får föreslås av kommittén. Den ska vidare närmare definiera syfte och mål med ett framtida stöd. De eventuella förändringar som kommittén föreslår ska rymmas inom nuvarande ekonomiska ramar för anslaget 8:2 Presstöd inom utgiftsområde 1 . Kommittén ska bedöma om stöd till dagspressen bör utformas som en rättighetslagstiftning eller fördelas i mån av tillgängliga medel. I uppdraget ingår också att kommittén ska analysera och bedöma vilka kriterier som ska ligga till grund för prövningen av ansökningar om stöd och i det sammanhanget beakta nationella minoriteter. Även tillgängligheten för personer med funktions- nedsättningar som medför läshinder ska beaktas.