sou · H1B311 · 2013-03-07 00:00:00 — Sammanfattning av synpunkter på behov av kompletteringar Synpunkter på ansökans toppdokument - SKB bör förbättra sökbarheten i ansökningsunderlaget, i synnerhet från toppdokumentet till bilagorna och med tydliga hänvisningar till - länkar till relevanta ställen i underlaget skulle förbättra ansökans läsbarhet, och därmed ge ett bättre underlag för beslut. - ansökan bör kompletteras med en beskrivning av beslutsprocessen, de parallella processerna och aktörernas roll och ansvar i processen. - ansökan bör kompletteras med en analys av den situation som skulle kunna uppstå om arbetet med slutförvaret skulle bli kraftigt försenat - ansvars- och ägandeförhållanden för det använda kärnbränslet och slutförvaret bör klarläggas i SKB:s ansökan. ansvarsfördelningen mellan reaktorinnehavarna och SKB, samt mellan staten, kommunen och markägarna efter förslutning. - ansvaret mellan reaktorinnehavarna och SKB bör tydliggöras med utgångspunkt i de skyldigheter som ligger på reaktorinnehavarna. - ansökan bör kompletteras med de uppgifter som finns med i ansökan enligt kärntekniklagen men som saknas i ansökan enligt . - ansökan bör kompletteras med uppgifter om fysiskt skydd. - SKB bör redovisa vilka andra säkerheter än medlen ur Kärnavfallsfonden som bolaget har att tillgå för att garantera att tillräckliga medel finns tillgängliga för att avhjälpa den miljöskada eller de andra återställningsåtgärder som verksamheten kan föranleda. - SKB bör redovisa vilka möjligheter SKB har att fullfölja slutförvars- projektet i händelse av att medlen i Kärnavfallsfonden inte skulle räcka till för att täcka de kostnader som slutförvarsarbetena genererar. - SKB:s ansökan bör kompletteras med en handlingsplan för informations- och kunskapsbevarande. Planen bör presentera hur SKB avser bevara information om slutförvaret och överföra kunskap för kommande generationer att förvalta. Synpunkter på ansökans bilagor - ansökan bör kompletteras för att uppfylla krav på miljökonsekvensbeskrivningen när det gäller underlag för bedömning av miljöeffekter med avseende på den långsiktiga säkerheten, beskrivning och bedömning av metodval, nollalternativ och vad som ligger till grund för SKB:s val av plats. - de bilagor som beskriver plats och metodval bör ingå i MKB:n. - de samlade effekterna av en radiologisk olycka i någon av de kärntekniska anläggningarna och vilken påverkan de kan ha på slutförvaret närmare bör beskrivas i MKB:n. - En helhetsbild av verksamheten och riskfaktorer som är förknippade med dess genomförande måste ges i MKB:n. SKB måste redovisa verksamhetens påverkan för människors hälsa och miljö på ett tydligare sätt, liksom de risker som verksamheten medför och konsekvenserna av eventuella radiologiska olyckor. val av plats och - MKB:n bör tydligare redovisa varför SKB har valt Forsmark, jämfört med alternativet Laxemar och andra möjliga lokaliseringar i (och som har övervägts tidigare i processen), d.v.s. den redovisning som ingår i Bilaga Platsval. - MKB:n bör kompletteras med en tydligare beskrivning och konsekvensbedömning av det så kallade nollalternativet, en beskrivning av konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte kommer till stånd. anser att effekter och konsekvenser av eventuella förseningar i processen, som kan leda till att nollalternativet blir aktuellt (om än tidsbegränsat), bör beskrivas - MKB:n bör kompletteras med en jämförande redogörelse för alternativa metoder för slutförvaring med avseende på säkerhet, strålskydd och miljöeffekter samt att SKB mot bakgrund av en sådan redogörelse motiverar sitt ställningstagande för vald metod. - MKB:n, i enlighet med , bör beskriva hela systemet och dess påverkan på miljön under alla dess skeden. Rådet anser därmed att även avveckling och rivning av Clab och inkapslingsanläggningen bör ingå i MKB:n. skydd/risk för - beskrivningen av fysiskt skydd och risker som följd av avsiktliga mänskliga handlingar bör redovisas i MKB:n. - MKB:n bör även kompletteras med den information som framkommer i Bilaga VU - Verksamhet, organisation, ledning och styrning som ingår i ansökan enligt kärntekniklagen och har lämnats till - psykosociala effekter inte har utretts i tillräcklig omfattning i MKB:n. - MKB:n beskriver inte de direkta och indirekta effekter som den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra på människors hälsa och bör kompletteras i detta avseende. - SKB bör komplettera ansökan med ett resonemang om hur rödlistade arter kommer att påverkas samt hur påverkan på dessa arter kan - MKB:n bör kompletteras med den information som redovisas i rapporter SKB R-10-16, Vattenverksamhet i Forsmark Ekologisk fältinventering och naturvärdesklassificering och beskrivning av skogsproduktionsmark samt SKB P-11-04, Underlag till ansökan om dispens enligt artskyddsförordningen för att Mark- och miljödomstolen ska kunna bedöma hur stora miljökonsekvenserna blir från SKB:s - SKB bör komplettera ansökan med resultat från sina pilotstudier där de avser att visa att kompensationsåtgärderna har den funktion som - MKB:n bör kompletteras med en redovisning av hur de synpunkter som lades fram under samrådet har beaktats. - SKB i säkerhetsredovisning bör inkludera ett scenario där man en gör en beräkning av hur många kapslar som skulle påverkas vid sprick- propagering och nysprickbildning av zonen WNW0123, samt vilka konsekvenser för den långsiktiga säkerheten detta skulle kunna - SKB bör utförligt redovisa varför de anser det som uteslutet att zonen vid eventuellt framtida jordskalv kan propagera igenom den nordvästliga delen av ett framtida förvar i Forsmark. - det underlag som refereras till i ansökan gällande metodval bör ingå i ansökningshandlingarna, i synnerhet rapporten mellan KBS-3-metoden och deponering i djupa borrhål för slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle5. - de referenser och hänvisningar som anges till den alternativa metoden djupa borrhål bör uppdateras med mer aktuella och relevanta referenser till senaste årens forskning. - en närmare utredning krävs av det sätt på vilket en förlängning av kärnkraftverkens driftstider skulle påverka mellanlagring av använt kärnbränsle, det vill säga om mellanlagring vid reaktorerna skulle bli aktuell eller om nuvarande mellanlager för använt kärnbränsle, Clab, som i så fall är aktuellt. - SKB tydligare bör utreda konsekvenserna av den så kallade fjärde generationens reaktor för kärnbränsleprogrammet. - frågan om omvändbarhet och återtagbarhet bör belysas i SKB:s ansökan m.h.t. konsekvenserna av omvändbarhet och återtag i olika faser av slutförvarsprojektets genomförande och - SKB bör redovisa varför det använda kärnbränslet inte ska återanvändas och återvinnas enligt allmänna hänsynsregler (hushållnings- och kretsloppsprinciperna). 5 Grundfelt 2010: Jämförelse mellan KBS-3-metoden och deponering i djupa borrhål för slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle R-10-13. - bilagan bör kompletteras med en beskrivning av hur SKB avser hantera logistik och eventuella störningar mellan tre kontinuerligt pågående processer i underjordsverksamheten omfattande bergarbeten, deponering och återfyllnad/pluggning av deponeringstunnlar. - bilagan bör kompletteras med referenser som gör det möjligt att i detalj studera processer och design, det vill säga gå från vad som i SKB:s säkerhetsanalys benämns nivå 0 (motsvarande Bilaga TP) till djupare nivåer (Jfr fig. 4-1 på sidan 8 i Bilaga SR). - bilagan bör kompletteras med flödesschema för Buffertframställning motsvarande de flödesscheman som ges för processerna Bergarbeten, Deponering och Återfyllnad. - SKB bör ge en samlad helhetsbild av kontrollprogrammen. - SKB bör redovisa hur de kommer kontrollera att miljön i förslutna delar av förvaret (pluggade deponeringstunnlar) utvecklas i enlighet med antaganden i den långsiktiga säkerhetsanalysen. - i ansökan saknas beskrivning av kontrollprogram för radiologisk utsläppskontroll eller omgivningskontroll. - SKB bör komplettera förslaget till kontrollprogram med skäl till varför radiologisk kontroll av verksamheten i mellanlagringen i Clab genomförs som en del av Clab:s egenkontrollprogram och inte omfattas av förslaget. - SKB bör genomföra en systemanalys för att klargöra innebörden av och sambanden mellan de tre huvudelementen säkerhetsanalys, byggnorm/konstruktionsförutsättningar och initialtillstånd, och visa hur figuren 3-1 i Bilaga SR ska realiseras i organisationen av och relationerna mellan de två huvudprocesserna Uppförande och - i ansökan bör SKB beskriva ett mätprogram som gör det möjligt att definiera initialtillståndet för en och samma tidpunkt. komma fram till att det är omöjligt med dagens mätteknik att mäta tillståndet för deponerade kapslar och tunnlar efter återfyllning utan att störa barriärerna måste i så fall SKB förklara varför ett mätprogram Se vidare kompletteringsbehov under kapitel 14.2 Synpunkter på de tekniska barriärerna. Bilaga SR Site. ansökan bör kompletteras med ytterligare kunskap om bergspänningarna på planerat förvarsdjup i Forsmark. orsaken till de höga bergspänningarna och spänningsfältet omkring linsen bör beskrivas bättre. Detsamma gäller betydelsen av bergspänningarnas riktning och storlek för planering och anläggning av tunnlarna till och i slutförvaret. inför den framtida detaljplaneringen av förvaret bör SKB utreda hydrauliska förbindelser utmed den betydelsefulla Singözonen. SKB bör studera transportegenskaperna i berggrunden, och särskilt utreda skillnaden i sorptionsegenskaper mellan opåverkat berg och det genom tunnelarbetena omvandlade berget (EDZ). strukturen A1 bör karaktäriseras geologiskt och dess hydrologiska relation till zonerna ENE0810 och ENE0060A bestämmas. SKB bör fortsätta mätningarna och övervakning av eventuell bergsrörelse, inklusive krypning, i Forsmark för långtidsövervakning vid byggande och drift av förvaret. SKB bör ytterligare genomlysa påståendet att framtida exploaterbara mineraltillgångar saknas i Forsmarksområdet, innan eventuella mineralförekomster i nord/nordostlig riktning utanför den tektoniska linsen samt i det vattentäckta, icke blottade området med säkerhet kan SKB bör beskriva kapselns säkerhetsfunktioner som innefattar konsekvenserna av krypning och korrosion särskilt i svetsfogar. även krypning och krypmodellering av hela kapseln under olika mekaniska påfrestningar bör utredas. resultat från korrosionsförsök i laboratoriemiljö bör jämföras med och tolkas utifrån förvarsliknande förhållanden. bildning och transport av vätgas från kopparkorrosion i syrefri miljö under högt yttre tryck i slutförvaret bör utredas. på kapselns mekaniska egenskaper bör redovisas. en beskrivning av gjutjärnsinsatsens skadetålighet och den oförstörande provningens tillförlitlighet att detektera små defekter bör - SKB bör utreda hur den långsiktiga hållfastheten av bentonitblocken i deponeringshålen påverkas av en minskande vattenhalt på grund av Detta gäller inte minst kopparkapselns vertikalitet (lodräthet) i deponeringshålen. - SKB bör utreda hur bentonitens kemiska och fysikaliska egenskaper påverkas av att bufferten kommer att utsättas för en hög temperatur i deponeringshålen. - SKB bör utreda hur samspelet mellan buffert, berg och kapsel respektive buffert och återfyllning kommer att fungera under förhållanden med mycket ojämn vattentillförsel. - SKB bör öka kunskaperna om hur snabbt syrgasen i luft och porvatten i bufferten förbrukas och vilka mekanismerna är för detta i omättad respektive vattenmättad bentonit. - SKB bör utreda och redovisa konsekvenserna av att vattenmätta bufferten i deponeringshålen på konstgjord väg genom att tillföra en optimal mängt vatten med känd sammansättning och temperatur. Förfarande bör kombineras med ett för ändamålet utvecklat - SKB bör utreda hur den långsiktiga mekaniska stabiliteten och förmågan att sorbera vatten hos bentonitblocken i återfyllningen påverkas av att förhållandena kommer att variera i olika delar av - SKB bör utreda hur sprängningar och övrig verksamhet i intilliggande tunnlar påverkar block och pellets i redan återfyllda tunnlar. - SKB bör utreda hur andelen bentonitpellets i återfyllningen kan minskas genom att bentonitblocken profilanpassas närmast tak och väggar i deponeringstunnlarna. - SKB bör utreda hur samspelet mellan buffert och återfyllning fungerar under mycket torra perioder och om vattentillförseln är mycket ojämn. - SKB bör utreda möjligheten att aktivera mineralpartiklarnas ytor i bentoniten innan kompaktering för att påskynda vätningsförloppet. - en diskussion om oförutsedda händelser bör införas i SR-Drift. - konkreta och mätbara kvalitetskrav som ska appliceras på slutförvaret måste vara fastställda och redovisas av SKB för att domstolen ska kunna bilda sig en uppfattning om kvalitetskraven. ange hur kvalitetskraven ska kunna mätas. - SKB bör redovisa användning och mängd betong i slutförvaret (inklusive betong i deponeringshål). - relevanta utdrag ur produktionsrapporterna bör redovisas i SR-Drift för att Mark- och miljödomstolen ska kunna bedöma slutförvarets krav på tekniska och naturliga barriärer. - SKB bör redovisa en utförlig logistisk beskrivning av deponeringssekvensen bland annat med avståndsangivelse från stamtunnlar till deponeringshål. Denna beskrivning bör ta hänsyn till exempelvis utsprängning av nya deponeringstunnlar i det torra berget i - SKB bör redogöra för om bentonit för deponeringshål respektive deponeringstunnlar planeras ske i två olika linjer – detta för att inte riskera sammanblandning av bentonitsorter med olika kvalitetskrav. En av ansökans viktigastes funktioner är att utgöra ett beslutsunderlag för beslutsfattare på både nationell och nivå. Ansvaret för beslut att bygga eller inte bygga ett föreslaget förvar ligger ytterst på landets politiska instanser, i sista hand på regeringen. Även kommunala beslutsfattare har en viktig roll i processen. På det sättet fyller ansökan och det underlag som presenteras i samband med ansökan en viktig demokratisk funktion, det vill säga att försörja politikerna med underlag där frågan är genomlyst på ett sätt som kan förstås av lekmän. Även om granskningen kräver komplexa analyser, måste själva granskningsprocessen vara tydlig och transparent, och vara möjlig att följa för berörda medborgare. Även säkerhetsanalysen måste beskrivas på ett sätt som kan förstås av lekmän, eftersom den ingår i det underlag som politikerna måste ta del av. Det är Rådets bedömning att underlaget inte är tillräckligt transparent vad gäller struktur, läsbarhet och tillgänglighet, vilket underminerar ansökans roll som ett beslutsunderlag. Som exempel kan tas huvudrapporten för projekt och rapport : dessa är mycket omfattande och där i stort sett samma frågeställning eller företeelse finns omnämnda på flera olika ställen och under olika rubriker. Läsbarheten skulle därför öka avsevärt med en inledande översikt för hela dokumenten. Det skulle också vara värdefullt med ett sakregister i slutet av , där också ordförklaringar skulle kunna läggas in. Viktiga uppgifter som rör valet av alternativ eller anläggningens säkerhet har karaktären av allmän information om hur anläggningen är tänkt att fungera. För mer detaljerad information hänvisas till uppgifter i underliggande dokument i säkerhetsredovisningen. Dessa uppgifter kan dels vara svåra att finna i det omfattande materialet, dels återfinns vissa uppgifter endast i ansökan enligt Lagen om kärnteknik verksamhet (kärntekniklagen) men saknas i ansökan enligt . Rådets bedömning av behov av kompletteringar: SKB bör förbättra sökbarheten i ansökningsunderlaget, med tydliga hänvisningar till underlagsrapporter. Alla referenser och hänvisningar i toppdokumentet bör göras direkt tillgängliga genom det länksystem som finns utvecklat för text i pdf-format. Detta skulle på ett avgörande sätt underlätta och förbättra förutsättningarna för en noggrann granskning av ansökningen och dess bilagor. Allt underlag som refereras till ska finnas tillgängligt i ansökan. Avgörande för frågan om att tillåta anläggningen är den prövning som sker i och kommuner. I båda kommunerna ska respektive kommunfullmäktige antingen tillstyrka eller avstyrka verksamheten innan regeringen fattar beslut om tillåtlighet enligt . Regeringen får tillåta verksamheten endast om kommunfullmäktige i den kommun som anläggningen ska lokaliseras till har tillstyrkt detta, det så kallade kommunala vetot. Toppdokumentet spelar i detta sammanhang en viktig roll. Det kan vara det dokument som ledamöterna i fullmäktige i första hand kommer att ta del av. Det kommunala vetot har emellertid försetts med en så kallad ventil när det gäller anläggningar för mellanlagring eller slutförvaring av kärnämne eller kärnavfall. Regeringen får tillåta verksamheten utan kommunfullmäktiges tillstyrkan om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheterna kommer till stånd. Men för att verksamheten ska få tillåtas utan att kommunen har lämnat sin tillstyrkan, krävs det att ingen annan lämpligare plats för verksamheten står att finna.6 Härmed avses enligt motiven inte bara platsens lämplighet från tekniska och ekonomiska utgångspunkter, utan även etiska, sociala och naturmiljömässiga aspekter. Hänsyn måste också tas till den inställning som har redovisats av de kommuner som kan komma i fråga. En plats inom en kommun som tillstyrker lokaliseringen kan sålunda anses vara lämpligare än en plats inom en kommun som motsätter sig en etablering, även om en lokalisering till den senare kommunen skulle medföra mindre ingrepp i miljön, lägre kostnader osv. I motiven framhålls sammanfattningsvis att möjligheten för regeringen att lämna tillstånd mot kommunens vilja måste användas ytterst restriktivt. I toppdokumentets kapitel 9, Tillåtlighet, ges en kort beskrivning av tillståndsprövningens delar med fokus på tillåtlighetsprövningen. anser att en tydligare bild av det ansvar som olika aktörer har i processen skulle vara värdefull för hanteringen av ansökan. Detta gäller till exempel kommunernas roll i processen, det kommunala vetot och den så kallade vetoventilen. En beskrivning av den planerade tidsramen för behandlingen av ansökan, identifiering av de osäkerheter och risker för förseningar som finns i beslutsprocessen samt en analys av konsekvenserna av dessa skulle göra underlaget mera fullständigt. Rådets bedömning av behov av kompletteringar: Ansökan bör kompletteras med en beskrivning av beslutsprocessen, de parallella processerna och aktörernas roll och ansvar i processen. anser att ansökan bör kompletteras med en analys av den situation som skulle kunna uppstå om arbetet med slutförvaret skulle bli kraftigt försenat eller misslyckas. 6 Jfr 17 kap 6 § fjärde stycket 3 Ansvar och äganderätt Ansvar för och äganderätt av det använda bränslet och slutförvaret, både under deponeringsfasen och efter förslutning, är en viktig fråga inför beslutet om ansökan. Enligt kärntekniklagen är reaktorinnehavarna och övriga tillståndshavare till kärnteknisk verksamhet skyldiga att ta hand om och slutförvara på ett säkert sätt det kärnämne, använda kärnbränsle och kärnavfall som uppkommit i verksamheten och som inte ska används på nytt. Denna skyldighet innebär ett långsiktigt åtagande för reaktorinnehavaren. Ansvaret för att fullgöra skyldigheterna kvarstår till dess att all verksamhet vid anläggningarna har upphört, och allt kärnämne och kärnavfall placerats i ett slutförvar som slutligen förslutits. Reaktorinnehavarna är, enligt kärntekniklagen, även skyldiga att svara för kostnaderna för hanteringen och slutförvaringen av det använda kärnbränslet och kärnavfallet. SKB är i detta sammanhang konsult åt reaktorinnehavarna med utgångspunkt i ett civilrättsligt avtal och delar således inte, från offentligrättsliga utgångspunkter, det ansvar som ligger på reaktorinnehavarna när det gäller slutförvaringen av det använda kärnbränslet. SKB:s ansvar gäller säkerheten vid driften inklusive det fysiska skyddet av de anläggningar bolaget har tillstånd för enligt och kärntekniklagen. anser att ansvaret (skyldigheter och rättigheter) för det använda bränslet och för slutförvaret efter förslutning bör tydliggöras i ansökan. Rådets bedömning av behov av kompletteringar: Ansvars- och ägandeförhållanden för det använda kärnbränslet och slutförvaret bör klarläggas i SKB:s ansökan. Detta inkluderar ansvarsfördelningen mellan reaktorinnehavarna och SKB, samt mellan staten, kommunen och markägarna efter förslutning. Ansvaret mellan reaktorinnehavarna och SKB bör tydliggöras med utgångspunkt i de skyldigheter som ligger på reaktorinnehavarna. Ansvaret mellan reaktorinnehavarna och staten bör klargöras i det fall beslut tas att förvaret skall utformas så att kärnavfallet skall bi återtagbart. 4 Säkerhet och strålskydd SKB:s ansökan syftar till att slutförvara det använda bränslet på ett sådant sätt att det nu och inte ska förorsaka några olägenheter för människors hälsa och miljön. Slutförvaret utgör således den skyddsåtgärd som ska bedömas med stöd av de allmänna hänsynsreglerna i . Byggandet av bergrummet med dess konsekvenser för människors hälsa och miljön ska också prövas enligt dessa bestämmelser. Mark- och miljödomstolens prövning av ansökan ska avse samtliga omständigheter som har betydelse för tillåtlighetsfrågan.7 Förarbetena till och de förarbeten som rör följdlagstiftningen till ger visserligen en viss vägledning om hur prövningen enligt balken kan samordnas med prövningen enligt kärntekniklagen eller strålskyddslagen när det gäller frågor som rör olägenheter för omgivningen genom joniserande strålning i samband med drift av en kärnteknisk anläggning. Men förarbetena ger knappast någon vägledning när det gäller frågan om hur ingående Mark- och miljödomstolen ska pröva anläggningens säkerhet, mot bakgrund av att säkerhetsfrågorna också prövas parallellt med stöd av kärntekniklagen respektive strålskyddslagen. Enligt uppfattning kan det knappast bli frågan om några olägenheter av joniserande strålning i samband med driften av slutförvaret och inkapslingsanläggningen så länge förmågan är intakt hos anläggningarna att förebygga radiologiska olyckor. Det är därför enligt självklart att prövningen enligt också ska gälla de olägenheter av joniserande strålning som kan bli följden av barriärerna eller djupförvaret på en eller flera punkter skulle brista, och att det därigenom skulle kunna ske en radiologisk olycka. Viktiga uppgifter om säkerhet och strålskydd av betydelse i tillåtlighetsfrågan återfinns i ansökan enligt kärntekniklagen men saknas i ansökan enligt . Ansökan enligt bör således kompletteras med samtliga uppgifter om säkerhet och strålskydd som finns med i ansökan enligt kärntekniklagen. Detta för att prövningen enligt ska kunna omfatta frågor om säkerhet och strålskydd på ett meningsfullt sätt. Det är enligt uppfattning inte tillfredställande att Mark- och miljödomstolen ska ha ett sämre underlag än när det gäller att pröva om slutförvarsanläggningarna uppfyller de krav på säkerhet och strålskydd som utgår från hänsynsreglerna enligt 2 kap . Rådets bedömning av behov av kompletteringar: Ansökan bör kompletteras med de uppgifter som finns med i ansökan enligt kärntekniklagen men som saknas i ansökan enligt , t.ex. -uppgifter om verksamhet, organisation, ledning och styrning i samband med platsundersökningsskedet samt i samband med uppförandet av slutförvarsanläggningen. -underlagsrapporter och bilagor till säkerhetsredovisningen (bilagorna AV, VP och VU). -underbilagorna till bilagorna SR-Drift och SR-Site. -preliminär plan för avveckling samt underbilaga till Bilaga Platsval – lokalisering av slutförvaret för använt kärnbränsle Comparative analysis of safety related characteristics, TR-10-54. 1997/98:45, del 2, s. 235 5 Det fysiska skyddet av slutförvarsanläggningen