sou · H1B343 · 2013-06-17 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om de åtgärder som ska vidtas för det fall föreskrifter enligt första stycket inte har följts. Bemyndigandena i första och andra styckena medför inte befogenhet att meddela föreskrifter som är så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen är det den ansvariga förvaltningsmyndigheten som genom sina föreskrifter anger kraven på miljöhänsyn. Det kan vara svårt för en förvaltningsmyndighet att göra de politiska avväganden som detta i delar medför. Vårt förslag innebär därför att de viktigaste förtydligandena sker i den nya förordningen som beslutas av regeringen. får i uppgift att på särskilt utpekade områden ange mer detaljerade föreskrifter. Den nya skogsvårdsförordningen föreslås lyfta fram särskilt viktiga regler för miljöhänsyn, se författningsförslag. Innebörden i dagens regler klargörs utan att ambitionsnivån förändras. Den grundlagsbaserade intrångsbegränsningen gäller oförändrat. De särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn är: skydd för växt- och djurarter, skydd för hänsynskrävande biotoper, spara träd vid avverkning, skyddszoner mot vatten och försiktighetsåtgärder för att skydda mark och vatten. De särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn i förordningen klargör samhällets krav på lägsta nivå för miljöhänsyn både för skogsbrukaren och för . Reglerna gäller inom den ram som intrångsbegränsningen ger. En skogsbrukare kan inte tvingas att följa dessa regler utöver intrångsbegränsningen utan att ersättning ges. Däremot är vår förväntan att många skogsbrukare frivilligt är beredda att lämna extra hänsyn. De särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn blir då en vägledning om vilken frivillig hänsyn som är mest angelägen att lämna. Vi har utgått från ambitionsnivån i dagens föreskrifter. Vi har hämtat underlag från preliminära resultat från s.k. dialogprojekt om miljöhänsyn. Vi har även använt oss av resultat från egen utvärdering av sina föreskrifter för att förtydliga vissa regler.7 Skrivningar om att man ska eftersträva, förhindra eller undvika att göra något har undvikits. Istället talar reglerna om vad man får, inte får eller ska göra. Vi har även utgått från att innebörden av reglerna inte ska preciseras i allmänna råd, eftersom allmänna råd inte är juridiskt bin- 7 (2011), Översyn av föreskrifter och allmänna råd enligt 30 § SvL, del 1, meddelande 6. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Så sker bl.a. för hänsynskrävande biotoper. Innebörden av begrepp o. dyl. bör istället läggas i bilaga till förordningen eller preciseras genom föreskrifter. Förtydligandet av särskilt viktiga regler för miljöhänsyn i den nya skogsvårdsförordningen innebär att generella bemyndigande att meddela föreskrifter med stöd av 30 § utgår. I förordningen bemyndigas istället att meddela mer detaljerade föreskrifter i särskilt utpekade frågor. Skydd för växt- och djurarter Skador till följd av skogsbruksåtgärder ska undvikas eller begränsas för växt- och djurarter som är rödlistade i kategorierna akut hotade, starkt hotade, sårbara eller nära hotade. Det är angeläget att skogsbruksåtgärder genomförs på ett sådant sätt att skador på växt- och djurarter minimeras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter ges förutsättningar att fortleva i livskraftiga bestånd. När skogsbruksåtgärder utformas är det därför angeläget att särskild hänsyn tas till arter som är hotade eller missgynnade. I den s.k. rödlistan kategoriseras arter utifrån utdöenderisk.8 De arter som är hotade eller på något sätt missgynnade kategoriseras i fyra kategorier; akut hotade, starkt hotade, sårbara eller nära hotade. Om en skogsbruksåtgärd kan antas påverka en art som tillhör någon av dessa kategorier negativt bör särskild hänsyn tas. Det kan exempelvis innebära att skogsbruksåtgärder genomförs så att sådana växt- och djurarters fortplantning inte störs. Skydd för hänsynskrävande biotoper Förbud att vidta en skogsbruksåtgärd i en hänsynskrävande biotop som på ett betydande sätt kan påverka biotopen negativt. 8 ArtDatabanken vid tar på uppdrag fram rödlista. Den senaste rödlistan beslutades av . Internationellt samordnas arbetet med rödlistning av (). Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Hänsynskrävande biotoper är områden som har högre naturvärden än omkringliggande skog och utgör miljöer som har särskild betydelse för djur- och växtliv. Det kan röra sig om kärr, sumpskogar med naturskogskaraktär, bergbranter, raviner, områden vid källor och örtrika områden längs bäckar. Enligt nuvarande bestämmelser ska man bl.a. förhindra eller begränsa skador i och invid hänsynskrävande biotoper. För att det ska vara tydligt för en markägare vad som förväntas av dem föreslås istället att det införs ett förbud mot åtgärder i hänsynskrävande biotoper som på ett betydande sätt påverkar biotopen negativt. Ett sådant förbud förutsätter tydliga beskrivningar eller definitioner av vad som är en hänsynskrävande biotop. Vi föreslår därför att definitioner samlas i en bilaga till förordningen och att får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur sådan ska utformas. I uppdraget ingår att definiera de biotoper som har så höga naturvärden att de har särskild betydelse för djur- och växtliv. I bilagan bör dock av rättssäkerhetsskäl endast ingå sådana biotoper som kan definieras på ett tydligt sätt. Målet bör vara att varje markägare utifrån definitioner i bilagan ska kunna bedöma om en biotop är att betrakta som en hänsynskrävande enligt lagen. Om en biotop inte är möjlig att definiera eller beskriva på detta sätt bör den följaktligen inte ingå i bilagan. Resultatet från s.k. dialogprojekt bör beaktas i myndighetens arbete med att ta fram förslaget till bilaga. Spara träd vid avverkning Vid en avverkning ska minst tio träd per hektar lämnas kvar. Vid avverkning ska död ved i form av torrakor, äldre vindfällen och högstubbar lämnas kvar. Vid avverkningar är det viktigt att lämna kvar tillräckligt mycket buskar, träd samt döda träd för att arter ska kunna leva kvar i en hygges- och ungskogsfas. Att lämna kvar buskar och träd är också angeläget för att minska hyggesintrycket och bevara skogens upplevelsevärden. Enligt nuvarande bestämmelser ska man vid all avverkning lämna kvar buskar, enstaka träd, trädansamlingar och döda träd. Det framgår dock inte vilken typ av träd och buskar som ska lämnas, hur de ska lämnas eller om det alltid är nödvändigt att lämna sådana träd och buskar. För att lyfta fram och tydliggöra bestämmelsen föreslår vi att det vid en avverkning ska lämnas kvar minst Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen tio träd per hektar. Träden bör vara av en viss storlek eller ålder. Vi föreslår därför att uppgifter om vilka träd avseende bl.a. ålder och diameter som bör lämnas samlas i en bilaga till förordningen och att får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en sådan ska utformas. I anslutning till sjöar och vattendrag ska en zon med träd och buskar lämnas i den utsträckning det behövs med hänsyn till vattenkvaliteten. Avverkning av skog i närheten av vatten kan leda till att organiskt material, näringsämnen och andra ämnen tillförs vatten vilket i sin tur kan påverka vattenlevande organismer. Att bevara skyddszoner mot vatten är ofta en effektiv åtgärd för att minska de effekter på vatten som uppstår vid skogsbruk. Träden och marken närmast vatten skyddar även mot extrema temperaturer och stabiliserar marken. Enligt nuvarande bestämmelser ska man bl.a. lämna skyddszoner med träd och buskar i sådan utsträckning det behövs av hänsyn till bl.a. vattenkvalitet. Man ska även förhindra eller begränsa skador på mark och vatten. För att klargöra regeln föreslår vi att sjöar och vattendrag förses med en skyddszon. Det innebär att zoner med träd och buskar ska lämnas kvar i anslutning till sjöar och vattendrag i sådan utsträckning som behövs med hänsyn till vattenkvaliteten. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram föreskrifter om hur en sådan skyddszon närmare ska utformas. Eftersom det är rimligt att skyddszonernas utformning varierar beroende på de naturliga variationerna i landskapet och mellan olika regioner bör föreskrifterna även innehålla kriterier för när och på vilket sätt skyddszoner ska lämnas. bör i sitt arbete samråda med Havs- och vattenmyndigheten. Resultatet från s.k. dialogprojekt bör beaktas i myndighetens arbete med att ta fram föreskrifter. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Försiktighetsåtgärder för att skydda mark och vatten Den som vidtar en skogsbruksåtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att skogsbruksåtgärden medför körskador. Det är förbjudet att anlägga skogsbilvägar och traktorvägar i direkt anslutning till sjöar, vattendrag och hänsynskrävande biotoper. Vägdiken i anslutning till sådana vägar ska utformas så att de inte ansluter direkt till en sjö eller ett vattendrag. Passager över vattendrag ska utformas så att vandringshinder inte uppstår och att vattendraget behåller sin naturliga botten. När träddelar utöver stamvirket tas ut ur skogen ska man vid behov vidta åtgärder så att skador inte uppstår på skogsmarkens långsiktiga näringsbalans och buffringsförmåga mot försurning. Skogsbruksåtgärder kan under vissa omständigheter leda till skador på mark och vatten. Körskador vid skogsbruksåtgärder kan exempelvis leda till skadlig slamtransport, kvicksilverläckage och näringsläckage till skogens vatten. Byggande av skogsbilvägar och traktorvägar kan leda till skador på natur- och kulturmiljön. Det är därför viktigt att man vidtar försiktighetsåtgärder för att undvika detta. Enligt dagens bestämmelser ska skador på mark och vatten förhindras eller begränsas. Vidare ska bl.a. allvarliga körskador förhindras. Vi föreslår att reglerna klargörs så att det tydligt framgår att man ska vidta skyddsåtgärder för att minska körskador, att skogsbilvägar och traktorvägar inte ska anläggas i direkt anslutning till sjöar eller vattendrag och att vägdiken inte ska utformas så att de ansluter direkt till sjöar eller vattendrag. Vid sidan om försiktighetsåtgärderna ska även återställande åtgärder genomföras så att t.ex. stigar och vattendrag rensas från avverkningsrester. Vi föreslår vidare att bemyndigas att i föreskrifter ytterligare konkretisera de försiktighetsåtgärder och återställande åtgärder som behövs utifrån detta. Frågor om dikning är av stor betydelse för vattenmiljön. Dessa frågor regleras i (1998:808). Exempelvis dikesrensning kan leda till att slam frigörs, till ökad grumling i anslutande vattendrag och till läckage av kvicksilver, kväve och kalium och till ökade Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen pH-värden.9 Inom ramen för strategin för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik kommer vi att utreda frågor om miljöhänsyn vid dikning, som därför inte behandlas närmare i detta kapitel rörande skogsvårdslagen.10 Regeringsuppdrag till om hänsynskrävande biotoper och sparade träd Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram underlag för en bilaga till den nya skogsvårdsförordningen, med tydliga definitioner av hänsynskrävande biotoper och med uppgifter om vilka träd avseende bl.a. ålder och diameter som bör sparas vid avverkning. När det gäller de hänsynskrävande biotoperna bör myndigheten i sitt arbete särskilt beakta att det av rättssäkerhetsskäl kan finnas anledning att utelämna svårdefinierade företeelser ur definitionerna. Uppdraget bör redovisas . Regeringsuppdrag till om skyddszoner mot vatten Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram tydliga föreskrifter om hur skyddszoner mot vatten ska utformas. bör i sitt arbete samråda med Havs- och vattenmyndigheten. Uppdraget bör redovisas före utgången av 2014. Hänsyn till sociala värden Vi föreslår att samhällets krav på hänsyn till sociala värden i skogsbruket tydliggörs genom ett tillägg i skogsvårdslagen, se författningsförslag. Vid skötsel av skog ska enligt 30 § skogsvårdslagen hänsyn tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Vi bedömer att det också tydligt bör framgå av lagen att hänsyn även ska tas till skogens sociala värden. Det handlar om människans behov av natur- och kulturupplevelser, rekreation, friluftsliv, m.m. Sociala värden har också stor ekonomisk betydelse. 9IVL (2013), Dikesrensningens effekter på vattenföring, vattenkemi och bottenfauna i skogsekosystem. 10Centrala juridiska aspekter rörande dikning utreds även av den pågående (dir. 2013:37). Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen bemyndigas att utfärda mer detaljerade föreskrifter utifrån skogens sociala värden. finns föreskrifter som har betydelse för hänsynen till sociala värden men som primärt syftar till att hänsyn ska lämnas till natur- och kulturmiljövårdens intressen. Exempelvis ska skyddszoner med träd och buskar lämnas kvar vid skötsel av skog av hänsyn till landskapsbilden.11 Förslaget innebär att även får möjlighet att utfärda föreskrifter som endast berör de sociala värdena. När en myndighet ska utfärda föreskrifter ingår det att närmare analysera konsekvenserna av dessa. har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att göra en sammanställning av kunskapsläget om skog och sociala värden.12 bör i arbetet med att utfärda mer detaljerade föreskrifter utifrån skogens sociala värden bygga vidare på den kunskap som detta uppdrag ger. Nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott Vi föreslår att den nya skogsvårdsförordningen anger nya påföljder vid allvarliga regelbrott, se författningsförslag. Dagens brist på sanktionsmöjligheter gör att det ofta saknas möjligheter att beivra även allvarliga brott mot reglerna. Det kan skapa oklarhet kring statens avsikter med regelverket. För att kunna dömas till brott mot en hänsynsbestämmelse krävs att har meddelat ett föreläggande eller förbud om vilken hänsyn den enskilde markägaren ska ta innan avverkning. Det finns ett behov av att allvarligare brott ska kunna sanktioneras även om inte meddelat ett föreläggande eller förbud. Vi föreslår nya påföljder vid två typer av allvarliga regelbrott: Underlåtenhet att vidta rimliga åtgärder för att förebygga en körskada. Försvårande av natur- och kulturmiljökontroll. Om man med uppsåt eller av oaktsamhet underlåter att vidta rimliga åtgärder för att förebygga en körskada kan man dömas till böter. Böter kan dock inte utdömas om förfarandet tillåtits av en behörig 11SKSFS 2011:7, föreskrift 7:21 Uppdraget ska rapporteras . Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen myndighet, är allmänt vedertaget eller med hänsyn till omständigheterna kan anses försvarligt. Försvårande av natur- och kulturvårdskontroll innebär att man med uppsåt eller av oaktsamhet lämnar en oriktig uppgift som från natur- och kulturvårdssynpunkt har betydelse för prövning eller tillsyn. Det kan ske i en ansökan, anmälan eller annan handling som man är ålagd att lämna till . Man kan då dömas till böter. Det innebär bl.a. att man kan dömas till böter om man med uppsåt eller av oaktsamhet lämnar oriktiga uppgifter i en avverkningsanmälan. Båda de nya påföljderna innebär ett straffrättsligt förfarande. Det betyder att polisanmäler en överträdelse som misstänks vara brott, polismyndigheterna utreder misstanken, åklagaren väcker åtal för brottet om det finns tillräckliga grunder för åtal, och slutligen sker behandling vid en allmän domstol. I båda fallen krävs att åklagaren kan bevisa uppsåt eller oaktsamhet för att någon ska kunna dömas till böter. får meddela föreläggande eller förbud direkt Vi föreslår en ändring av § 35 skogsvårdslagen som ger möjlighet att meddela föreläggande eller förbud utan att först ha lämnat ett råd som inte har följts, se författningsförslag. Dagens bestämmelser innebär att inte får meddela sådana förelägganden och förbud om det inte först visat sig att ett tidigare lämnat råd inte har följts. ges genom ändringen ett effektivare instrument både i hanteringen av avverkningsanmälningar och i sin tillsyn. Avverkningsanmälan blir, som en konsekvens av ovanstående föreslagna förändringar och i övrigt gällande regelverk, juridiskt bindande om inte meddelat ett föreläggande eller förbud. Regler för avverkningsanmälan (juridisk benämning är underrättelse om avverkning) anges i 14 § skogsvårdslagen samt 15 § i den nu gällande skogsvårdsförordningen (ny numrering 23–28 §§ i vårt förslag till ny skogsvårdsförordning). Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen ningen anges att en avverkning får påbörjas tidigast efter anmälan. I vårt förslag ovan ges möjlighet att snabbare meddela föreläggande och förbud. bör använda denna möjlighet vid hanteringen av avverkningsanmälningar för att säkerställa att korrekt miljöhänsyn visas vid avverkningar. Det ger en trygghet för skogsbrukaren att veta att man gör rätt innan avverkningen påbörjas. Vi föreslår ovan att det blir sanktionsbelagt att med uppsåt eller av oaktsamhet lämna oriktiga uppgifter i en avverkningsanmälan (försvårande av natur- och kulturmiljökontroll). Det som anges i anmälan blir således bindande om inte hör av sig med ett föreläggande eller förbud innan har gått. Både skogsägaren och har sedan att utgå från det som angetts i avverkningsanmälan vid avverkningen respektive tillsynen av avverkningen. Vidare bör det utifrån de föreslagna förändringarna bli lättare för att vid behov driva rättsfall för att domstolarna ska ange praxis i nyckelfrågor rörande miljöhänsynen i skogsbruket. En sådan praxis blir därefter ett stöd för bedömningar, t.ex. av avverkningsanmälningar och i tillsynsfrågor. efterfrågar mycket information från skogsbrukaren vid avverkningsanmälan. bör eftersträva att göra det så enkelt som möjligt för skogsbrukaren att lämna de uppgifter som behövs för myndighetens bedömning. bör också se över så att den information som efterfrågas är ändamålsenlig för myndighetens bedömning. Processen bör göras så tydlig och enkel som möjligt så att det blir lätt att göra rätt för skogsbrukaren. I övrigt gäller samma process som tidigare för avverkningsanmälan. Det gäller bl.a. möjligheterna att få påbörja avverkning innan har gått, som anges i 15 § i den nu gällande skogsvårdsförordningen. ska upprätta en tillsynsplan Vi föreslår att den nya skogsvårdsförordningen innehåller krav på att ska upprätta en tillsynsplan, se författningsförslag. Planen förväntas tydliggöra tillsynsarbete. Detta är viktigt ur ett rättssäkerhetsperspektiv. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen grundas på en analys av tillsynsbehoven. Tillsynsplanen ska grundas på en utredning om tillsynsbehovet för ansvarsområde enligt skogsvårdslagen och ses över vid behov. Planen ska även grundas på ett register som myndigheten ska föra över de tillsynsobjekt som behöver återkommande tillsyn. omfattas redan av miljötillsynsförordningens (2011:13) krav på att upprätta tillsynsplan för tillsyn enligt . Vi föreslår således att motsvarande kvar på tillsynsplan förs in avseende tillsynen enligt skogsvårdslagen. Myndigheten bör härvidlag dock enbart upprätta en gemensam tillsynsplan. Regeringsuppdrag till om skillnaden mellan tillsynsverksamheten och rådgivningsverksamheten Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att redovisa hur skillnaden mellan myndighetens tillsyn och rådgivning ska bli tydligare. har viktiga roller både som tillsynsmyndighet och som rådgivande myndighet. Tillsyn innebär myndighetsutövning och kraven på rättsäkerhet ska här vara höga. Rådgivning är inte myndighetsutövning utan just rådgivning. Det är av rättssäkerhetsskäl angeläget att dessa roller är tydligt skilda från varandra. använder i praktiken rådgivningen för två olika syften: dels för att säkerställa att lagens krav efterlevs och dels för att stödja skogsbrukets frivilliga miljöhänsyn utöver lagens krav. Denna ordning kan skapa oklarhet för främst skogsbrukarna. Vi föreslår att regeringen genomför en kontrollstation för att analysera utvecklingen i förhållande till detta etappmål, tillsammans med övriga etappmål som föreslås i detta betänkande. Om utvecklingen inte bedöms som tillfredställande för att skapa förutsättningar för att miljömålen ska nås, bör regeringen ta initiativ till ytterligare åtgärder. En möjlig åtgärd inom detta område kan vara att regeringen tillsätter en bred skogspolitisk utredning, som bl.a. ser över hur samhällets krav på miljöhänsyn i skogsbruket kan tydliggöras ytterligare. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Effekter på miljöhänsynen i skogen Etappmålet berör främst miljökvalitetsmålen Levande skogar, Ett rikt växt- och djurliv samt Levande sjöar och vattendrag. Målet har även betydelse för Begränsad klimatpåverkan. Etappmålet syftar till att säkerställa att skogsvårdslagstiftningen tydligt anger en lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket. Därutöver behövs omfattande frivilliga insatser från skogsbruket för att miljömålen i skogen ska nås. Genom att i lagstiftningen tydligt ange samhällets krav på miljöhänsyn blir det enklare för den som bedriver skogsbruk att följa reglerna. Genom att göra det enklare att följa reglerna bedömer vi att samhällets krav på lägstanivå för miljöhänsyn i skogsbruket kan säkerställas. Vi bedömer att lagstiftningen kommer att stärkas genom att den nya skogsvårdsförordningen klargör de särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn. Förordningen innehåller även nya påföljder för de allvarligaste regelbrotten och en förtydligad tillsynsverksamhet. Förslaget om att tydliggöra samhällets krav på hänsyn till sociala värden innebär att bemyndigas att utfärda föreskrifter på området. Vi bedömer att detta kan underlätta möjligheterna att nå flera av miljökvalitetsmålen där sociala värden omnämns i målens preciseringar, bland annat Levande skogar, God bebyggd miljö och Ett rikt växt och djurliv. En alternativ handlingsväg för att förbättra miljöhänsynen i skogen skulle kunna vara att genom lagstiftningen generellt kräva en högre nivå på miljöhänsynen. Detta skulle kräva en förändrad tillämpning av den grundlagsbaserade intrångsbegränsningen och innebära en förändring av nuvarande skogspolitik med frihet under ansvar för skogsägarna. Vi tror dock att en kombination av förtydligad lägsta nivå för miljöhänsyn i lagstiftningen och ambitiösa frivilliga insatser kan skapa motsvarande resultat, utan att vi behöver genomföra grundlagsrelaterade förändringar. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Ett annat alternativ är att regeringen uppdrar åt att ta fram tydligare föreskrifter. Eftersom det kan vara svårt för en förvaltningsmyndighet att ta fram regler som i delar kräver politiska avvägningar13 kan ett sådant uppdrag skapa fortsatt otydlighet. har rådighet att själv utforma krav om miljöhänsyn i skogsbruket. Det finns inga överenskommelser på internationell eller europeisk nivå som binder i detta avseende. Däremot finns både internationella överenskommelser och EU-bestämmelser som kan komma att påverka den svenska utformningen av bestämmelserna om miljöhänsyn i skogsbruket. De direktiv på EU-nivå som främst har betydelse i detta avseende är direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet) samt förordning (EU) nr 995/2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (timmerförordningen), se vidare nedan. Därtill finns internationella överenskommelser så som t.ex. konventionen om biologisk mångfald, , FN:s skogsprinciper och FN:s skogsforum. Inga av dessa konventioner eller överenskommelser förhindrar från att vidta de föreslagna förtydligandena. Relationen till EU:s timmerförordning EU:s timmerförordning14 förbjuder verksamhetsutövare att släppa ut timmer eller trävaror från olaglig avverkning på EU-marknaden. Syftet är att komma till rätta med illegal avverkning och motverka inflödet av och handeln med olagligt avverkat timmer och trävaror.