sou · H1B316 · 2013-03-08 00:00:00 — Grundläggande krav för eftergift När ett företag har ansökt om eftergift eller nedsättning och således omfattas av eftergiftsprogrammet, ställs vissa grundläggande krav som företaget måste uppfylla för att det ska komma i fråga för eftergift eller nedsättning. Företaget måste samarbeta fullt ut, det får inte förstöra bevisning eller försvåra utredningen och det måste upphöra med överträdelsen.50 Om företaget inte uppfyller dessa krav kan möjligheten till eftergift eller nedsättning gå förlorad. Företaget ska fortlöpande samarbeta med under utredningen av överträdelsen. Detta samarbete innebär att företaget ska ställa sina anställda och, om möjligt, eventuellt även före detta anställda till verkets förfogande för att snabbt kunna 49Konkurrensverkets allmänna råd, p. 503 kap. 14 § konkurrenslagen. besvara frågor om det konkurrensbegränsande samarbetet som uppkommer under utredningen. Företaget ska också självmant och utan dröjsmål lämna sådana uppgifter och handlingar som rör överträdelsen och som företaget får kännedom om efter det att anmälan har gjorts. Samarbetskravet omfattar även handläggning i domstol.51 Företaget får inte göra något som försvårar utredning eller äventyrar resultatet av utredningen. Företaget får inte avslöja för någon att överträdelsen har anmälts till förrän överträdelsen blivit känd genom verkets åtgärder, till exempel genom att verket genomför en platsundersökning. Företaget får inte heller avslöja innehållet i sin anmälan eller den ytterligare information som företaget fortlöpande lämnar till verket under utredningen av överträdelsen.52 Kravet att inte förstöra bevis eller försvåra utredningen gäller inte bara tiden för utredningen utan omfattar också åtgärder som företaget vidtagit innan anmälan lämnades in. Företaget har således en skyldighet att, redan från det att företaget överväger att anmäla överträdelsen, se till att bevisning inte förstörs eller att utredningen på annat sätt försvåras.53 Slutligen krävs för att få eftergift, att företaget har upphört med sin medverkan i överträdelsen eller att företaget efter anmälan upphör med sin medverkan. Företaget bör, i de fall där överträdelsen fortfarande pågår, samråda med om hur företaget ska avveckla sin medverkan i överträdelsen.54 Om företaget ansökt om eftergift ett inplanerat kartellmöte kan det vara angeläget att en representant för företaget ändå deltar i kartellmötet för att inte ge upphov till misstankar hos de andra företagen om att företaget ansökt om eftergift och att planerar att genomföra en platsundersökning. Ett företag som genom hot eller påtryckningar har tvingat andra företag att delta i överträdelsen är diskvalificerat från möjligheten att få eftergift. Det har nämligen ansetts oskäligt att ett företag 51Konkurrensverkets allmänna råd, p. 52Konkurrensverkets allmänna råd, p. 53Konkurrensverkets allmänna råd, p. 54Konkurrensverkets allmänna råd, p. som tvingat in andra i ett olagligt samarbete sedan självt ska kunna gå fritt från påföljd. I samband med konkurrenslag infördes näringsförbud som sanktion mot personer som deltagit i kartellsamverkan. Den som åläggs näringsförbud får inte bedriva näringsverksamhet eller inneha ledande positioner i företag. kan föra talan om näringsförbud i samband med mål om konkurrensskadeavgift eller, utan att en sådan talan förs, ansöka om näringsförbud. Bestämmelsen har ännu inte tillämpats. infördes också en möjlighet att få eftergift från näringsförbud.55 kan ge eftergift från näringsförbud om personen har en befattning vid ett företag som beviljats eftergift eller nedsättning av konkurrensskadeavgift eller om personen själv har medverkat till att i väsentlig mån underlätta utredning av överträdelsen.56 Det finns inga begränsningar för hur många personer som kan få näringsförbudseftergift för samma överträdelse.57 För att underlätta för företag som vill ansöka om eftergift har en särskilt utsedd eftergiftssamordnare som tar hand om alla ärenden och frågor om eftergift. Eftergiftssamordnaren ansvarar för eftergiftsgruppen, som består av handläggare från konkurrensavdelningarna och juridiska avdelningen. Eftergiftssamordnaren och de personer som ingår i eftergiftsgruppen har särskild kunskap om och erfarenhet av handläggning av eftergiftsärenden och bedömning i eftergiftsfrågor. Genom att koncentrera handläggningen av dessa ärenden till ett fåtal personer garanteras en enhetlig bedömning i eftergiftsärenden. 55Se allmänna råd om näringsförbud vid överträdelser av konkurrensreglerna (KKVFS 2012:2). 56Konkurrensverkets allmänna råd om näringsförbud vid överträdelser av konkurrensreglerna, p. 57Konkurrensverkets allmänna råd om näringsförbud vid överträdelser av konkurrensreglerna, p. Anmälan av en överträdelse Eftergiftsgruppen är anmälarens inledande kontakt hos . Eftergiftsgruppen har ett särskilt telefon- och faxnummer samt en särskild e-postadress. Ett eftergiftsärende hos initieras oftast genom att ett ombud kontaktar någon i eftergiftsgruppen och, för sin huvudmans räkning, efterhör möjligheten till eftergift. Ett företag kan kontakta anonymt och beskriva överträdelsen i hypotetiska termer. För att ska kunna besvara en anonym förfrågan krävs i regel att företaget lämnar uppgift om vilken bransch den eventuella överträdelsen rör, men det är företaget som väljer vilka uppgifter som ska lämnas vid anonyma kontakter.58 Anonyma kontakter kan ske antingen per telefon eller genom ett möte hos . När har mottagit en anonym förfrågan görs en intern avstämning. Då kontrolleras om något annat företag redan har ansökt om eftergift inom samma bransch eller om på annat sätt har fått tillräckligt med information avseende den misstänkta överträdelsen för att kunna genomföra en platsundersökning. Efter den interna kontrollen får företaget ett muntligt besked om det finns möjlighet att få eftergift för en överträdelse inom den angivna branschen eller inte. Ett sådant besked är dock inte bindande vare sig för företaget eller för . Kontakten innebär alltså inte att företaget säkrat sin plats om ett annat företag hinner före med en fullständig ansökan om eftergift. Om företaget efter den anonyma förfrågan fått beskedet att det är möjligt att ansöka om eftergift för en överträdelse inom den uppgivna branschen bokas vanligtvis ett möte med företaget. Vid mötet anmäler företaget den överträdelse som företaget varit delaktigt i och ansöker om eftergift från konkurrensskadeavgift för den anmälda överträdelsen.59 överlämnar företaget de uppgifter och den bevisning som ligger till grund för eftergiftsansökan. För att eftergift ska kunna beviljas krävs att företaget 58Konkurrensverkets allmänna råd, p. 19–20. 59Ett företag som anmäler en överträdelse behöver inte uttryckligen ansöka om eftergift för att sådan ska beviljas. Däremot kan företag ansöka om att få en förklaring om eftergift enligt 15 § konkurrenslagen, men det sker formlöst. Det är därför inte alldeles riktigt att tala om eftergiftsansökan. Vanligtvis används ändå beteckningen eftergiftsansökan eftersom företaget anmäler överträdelsen i syfte att beviljas eftergift och hanterar eftergiftsfrågor som särskilda ärenden skilda från utredningen av den påstådda överträdelsen. Utredningen kommer därför att i det följande använda beteckningen eftergiftsansökan. lämnar all information om överträdelsen samt kopior av de handlingar som rör den anmälda överträdelsen och som företaget har tillgång till, exempelvis mötesanteckningar och protokoll.60 Eftergiftsansökan och den bevisning som lämnats in i samband med den omfattas av sekretess.61 En eftergiftsansökan kan ske skriftligen eller muntligen. accepterar även anmälningar på engelska. Företaget kontaktar anonymt och uppger bransch samt beskriver överträdelsen i hypotetiska termer. Efter interna kontroller ger verket besked om att möjlighet finns att erhålla eftergift för den beskrivna överträdelsen. Företaget anmäler överträdelsen till och lämnar de uppgifter och den bevisning det har tillgång till. Efter att mottagit ansökan görs en bedömning om företaget, på basis av uppgifterna i ansökan och den bevisning som överlämnats, ska beviljas villkorad eftergift. Avgörande för bedömningen är om uppgifterna i ansökan bedöms utgöra tillräckligt underlag för en ansökan till tingsrätten om att få tillåtelse att genomföra en platsundersökning. Om uppgifterna anses tillräckliga meddelar , på begäran av företaget, en förklaring om att företaget uppfyller förutsättningarna i 3 kap. 12 § första stycket konkurrenslagen, det vill säga att företaget varit först med att anmäla överträdelsen och att anmälan innehåller sådana uppgifter att verket först genom dessa har tillräckligt underlag för att ingripa mot överträdelsen. 60Konkurrensverkets allmänna råd, p. 9–10. 6130 kap. 3 §, 17 kap. 1 och 3 §§ offentlighets- och sekretesslagen (SFS 2009:400). En förklaring innebär att inte kan väcka talan om konkurrensskadeavgift mot företaget för överträdelsen under förutsättning att övriga villkor för eftergift i 3 kap. 14 § konkurrenslagen är uppfyllda. En förklaring är således inte det slutliga beslutet om eftergift utan endast ett besked om att eftergift kommer att beviljas under förutsättning att företaget under den fortsatta utredningen uppfyller de krav som ställs på eftergiftssökanden. För att företaget slutligt ska beviljas eftergift krävs att företaget fortsätter att lämna all information och bevisning om överträdelsen som det får tillgång till, att företaget aktivt samarbetar med verket under utredningen av överträdelsen, att företaget inte förstör bevis eller på något annat sätt försvårar utredningen och att företaget upphör med sitt deltagande i överträdelsen.62 Eftergiftssamordnaren och eftergiftsgruppen ansvarar för att handlägga ärendet fram till dess att företaget har fått en förklaring. Därefter lämnar eftergiftsgruppen över ärendet till en projektgrupp som utreder överträdelsen. Eftergiftsärenden handläggs snabbt och om anmälan omfattar alla nödvändiga uppgifter redan när den kommer in kan förklaringen meddelas . En förklaring lämnas innan genomför platsundersökningen och företaget informeras vanligen om tidpunkt för den. 62 3 kap. 14 § konkurrenslagen. Företaget anmäler överträdelsen till och lämnar de uppgifter och den bevisning det har tillgång till. Företaget ansöker om att ska förklara att förutsättningarna för eftergift är uppfyllda. meddelar beslut om förklaring varav framgår att förutsättningarna för eftergift är uppfyllda. När slutfört utredningen av överträdelsen upprättar en ansökan om stämning mot företagen som påstås ha deltagit i överträdelsen, med undantag för det företag som beviljas eftergift. Innan väcker talan om konkurrensskadeavgift ska företagen ges tillfälle att yttra sig över verkets utkast till stämningsansökan.63 I samband med att övriga företag som påstås ha deltagit i överträdelsen får del av utkast till stämningsansökan underrättas det företag som anmält överträdelsen om det finns förutsättningar för eftergift. Besked om eftergift lämnas i samband med att stämningsansökan avseende den anmälda överträdelsen ges in till . Företagets samarbetskrav kvarstår dock i domstol. 63 3 kap. 5 § tredje stycket konkurrenslagen. meddelar beslut om förklaring varav framgår att förutsättningarna för eftergift är uppfyllda. Företaget samarbetar aktivt med under utredningen och lämnar all den information och bevisning det har eller får tillgång till. Företaget får besked om eftergift i samband med att ansöker om stämning mot övriga företag som deltagit i den påstådda överträdelsen. Om kartellöverträdelsen omfattar ett område som spänner över flera medlemsstater och företaget därför också har anmält överträdelsen och ansökt om eftergift hos kommissionen eller någon annan konkurrensmyndighet inom Europeiska unionen, kan frångå kravet på att företaget ska ge in all information om överträdelsen som det har tillgång till. behöver ju inte få tillgång till all information om en överträdelse som verket inte ska utreda, men företaget vill säkerställa att det kan få eftergift om skulle anses bäst lämpat att utreda ärendet. I en summarisk ansökan behöver företaget endast ange vad samarbetet avser, vilka varor eller tjänster och vilket geografiskt område samarbetet omfattar, vilka företag som har deltagit i samarbetet och när samarbetet har inletts och eventuellt har avslutats.64 64 allmänna råd, p. 4.4Europeiska konkurrensnätverket, ECN Sedan moderniseringsreformen har kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter parallell behörighet att tillämpa artiklarna 101 och 102 EUF-fördraget. I syfte att skydda konkurrensen har de nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen bildat ett nätverk av myndigheter, Europeiska konkurrensnätverket, ECN (Network). Nätverket ska fungera som ett diskussions- och samarbetsforum vid tillämpningen och genomförandet av EU:s konkurrenspolitik och är grunden för att skapa och bibehålla en gemensam konkurrenspolitik i Europa.65 Alla konkurrensmyndigheter är behöriga att tillämpa artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget och är ansvariga för en effektiv arbetsfördelning i de ärenden där en utredning anses nödvändig.66 I de flesta fall kommer den myndighet som mottar ett klagomål eller en eftergiftsansökan att också utreda ärendet och lagföra berörda företag. Men om någon annan konkurrensmyndighet är bättre lämpad att utreda ett viss förfarande kan ärendet flyttas över till den myndigheten. För att en myndighet ska anses vara väl lämpad att handlägga ett ärende ska följande tre villkor vara uppfyllda. Förfarandet ska ha inverkan på konkurrensen samt genomföras eller har sitt ursprung inom myndighetens behörighetsområde. Myndigheten ska effektivt kunna bringa överträdelsen att upphöra genom adekvat påföljd för överträdelsen. Slutligen ska myndigheten kunna inhämta den bevisning som behövs för att styrka att en överträdelse föreligger.67 Kommissionen är bäst lämpad att handlägga ett ärende om förfaranden påverkar konkurrensen i mer än tre medlemsstater.68 65Kommissionens tillkännagivande, p. 66Kommissionens tillkännagivande, p. 67Kommissionens tillkännagivande, p. 68Kommissionens tillkännagivande, p. I det rådande systemet med parallella kompetenser mellan kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna måste företag ansöka om eftergift hos konkurrensmyndigheterna i varje land där kartellen har varit aktiv eller haft effekter. Det fanns en oro för att förekomsten av flera eftergiftsprogram med olika bestämmelser kunde leda till att företag avskräcktes från att anmäla gränsöverskridande karteller. ECN har, i syfte att underlätta hanteringen av parallella eftergiftsansökningar och för att öka förutsägbarheten för sökande och undvika att sökandena möter olika krav när de ansöker om eftergift i flera eftergiftsprogram, utarbetat ett modellprogram för eftergift och nedsättning.69 Modellprogrammet är inte ett juridiskt bindande dokument men antogs enhälligt av de högsta företrädarna för konkurrensmyndigheterna inom EU. Konkurrensmyndigheterna har således åtagit sig att verka för att anpassa eller införa eftergiftsprogram i överensstämmelse med modellprogrammet.70 Syftet med modellprogrammet var att det skulle erbjudas ett regelverk som medlemsstaterna kunde anpassa sina eftergiftsprogram efter och att programmet skulle utgöra en bas för harmonisering av de europeiska eftergiftsprogrammen. Modellprogrammet behandlar de viktigaste elementen som medlemmarna i ECN anser ska gälla generellt i alla eftergiftsprogram. Det omfattar uppgifter om vilken information som en sökande ska tillhandahålla för att få eftergift, skyldigheter avseende överflyttning av ärenden och samarbete mellan myndigheter samt bestämmelser om handläggningen av eftergiftsansökningar. Det ska noteras att modellprogrammet inte är ett eftergiftsprogram som kan tillämpas av företag som önskar anmäla en konkurrensöverträdelse utan just en modell för hur ett eftergiftsprogram kan vara konstruerat. Det ankommer på varje konkurrensmyndighet att införa ett eftergiftsprogram som återspeglar bestämmelserna i modellprogrammet i den mån det är möjligt inom 69 ECN Model Leniency Programme, i det följande modellprogrammet. 70 ECN Model Leniency Programme Report on Assessment of the state of Convergence, ramen för det nationella regelverket. Åtagandet att anpassa de nationella eftergiftsprogrammen efter modellprogrammet utesluter inte heller att medlemsstaterna tillämpar en mer gynnsam behandling av företagen, om medlemsstaten anser att det är nödvändigt för att tillgodose effektiv kartelltillsyn inom sin jurisdiktion. Det svenska eftergiftsprogrammet är ett exempel på en sådan mer gynnsam behandling av företagen eftersom det omfattar alla överträdelser av artikel 101 i EUF-fördraget och inte enbart hemliga karteller. Modellprogrammet är inte ett rättsligt bindande dokument men har utarbetats gemensamt av konkurrensmyndigheterna som också har åtagit sig att verka för att det genomförs i sina respektive jurisdiktioner. Sedan modellprogrammet togs fram har samtliga medlemsstater infört eftergiftsprogram, av vilka de flesta uppfyller de krav som ställs upp i modellprogrammet. Modellprogrammet tillhandahåller också ett system för hanteringen av s.k. summariska ansökningar i sådana ärenden där det är sannolikt att kommissionen kommer att utreda ärendet då överträdelsen rör fler än tre medlemsstater. I stället för att ge in fullständiga ansökningar till samtliga konkurrensmyndigheter som kan anses vara väl lämpade att utreda ärendet, kan de nationella konkurrensmyndigheterna nöja sig med en kortfattad beskrivning av den kartell som anmälts till kommissionen. På basis av den begränsade informationen, ges sökanden möjlighet att behålla sin köplats för det fall ärendet skulle överflyttas till den nationella myndigheten i ett senare skede. Skulle den nationella konkurrensmyndigheten vilja utreda överträdelsen kan den bereda företaget möjlighet att fullfölja sin ansökan. Systemet med summariska ansökningar underlättar således handläggningen både för sökande företag och för mottagande konkurrensmyndigheter. Modellprogrammet specificerar vilken typ av information som måste lämnas i samband med en summarisk ansökan. Det räcker att sådan information lämnas muntligt och ett stort antal länder tar emot summariska ansökningar på engelska. ECN har tagit fram en mall för summariska ansökningar. Den information som krävs vid en summarisk ansökan är densamma som krävs för att få en kölapp. summariska ansökningar fungerar som en kölapp med obestämd fullföljdstid, dvs. i motsats till en vanlig kölapp behöver inte ansökande företag fullfölja sin ansökan om inte konkurrensmyndigheten begär att företaget ska göra det. Om konkurrensmyndigheten vill ha en fullständig ansökan, får den begära att företaget fullföljer sin ansökan inom en viss tidsfrist. För att vara berättigad till en kölapp enligt modellprogrammet måste det sökande företaget lämna konkurrensmyndigheten upplysningar om sitt namn och sin adress, anledningen till att företaget beslutat att ansöka om eftergift, deltagande företag, berörda produkter, geografisk utbredning, varaktighet och vad kartellsamarbetet består i. Det sökande företaget ska också informera om det ansökt om eftergift hos någon annan konkurrensmyndighet.71 Vissa konkurrensmyndigheter kan besluta att skydda sökandens plats i kön på basis av mer begränsad information, beroende det enskilda fallet. Som ett minimum måste företaget i vart fall uppge sitt namn och sin adress samt lämna tillräckliga uppgifter för att övertyga konkurrensmyndigheten om att företaget har grund för sin misstanke om att det ingått i en kartell.72 Det sökande företaget avgör om företaget vill ge in en fullständig ansökan direkt eller om det vill ansöka om en kölapp och komma in med en fullständig ansökan . Det är alltså inte något krav att först ansöka om en kölapp, även om det är vanligt förekommande. En kölapp skyddar det sökande företagets plats i kön för en viss angiven tid under vilken företaget kan sammanställa den information som krävs för att uppfylla kraven på en fullständig ansökan. Om företaget inkommer med denna information inom den utsatta tiden anses informationen ha inkommit till konkurrensmyndigheten för ansökan om kölapp.73 71Modellprogrammet, p. 72Model Leniency Programme Explanatory Notes, p. 73Modellprogrammet, p. 16–17. Modellprogrammet omfattar två möjligheter till eftergift, typ 1A och typ 1B. I båda fallen krävs att företaget är det första att anmäla kartellen till konkurrensmyndigheten och att kraven för att komma i fråga för eftergift uppfylls. Skillnaden är att i typ 1A ska företaget tillhandahålla tillräcklig bevisning för att konkurrensmyndigheten ska kunna genomföra en riktad inspektion (dvs. en platsundersökning), medan i typ 1B ska företaget tillhandahålla tillräcklig bevisning för att konkurrensmyndigheten ska kunna bevisa en överträdelse.74 Därtill finns typ 2 som avser nedsättning. Kraven för nedsättning är att företaget tillhandahåller konkurrensmyndigheten sådan bevisning om kartellen som ger ett betydande mervärde i förhållande till den bevisning konkurrensmyndigheten redan hade tillgång till.75 Modellprogrammet uppställer följande krav för att konkurrensmyndigheter ska bevilja företag eftergift enligt typ 1A. För det första ska företaget vara först med att ge in bevis som möjliggör för konkurrensmyndigheten att genomföra riktade inspektioner rörande kartellen. För det andra ska konkurrensmyndigheten inte innan ansökan gjordes ha haft tillräckliga bevis för att kunna genomföra riktade inspektioner eller ha genomfört sådana inspektioner. Slutligen krävs att kraven för att komma i fråga för eftergift uppfylls.76 För att konkurrensmyndigheten ska kunna utföra riktade inspektioner måste sökande företag lämna konkurrensmyndigheten upplysningar om sitt namn och sin adress, vilka andra företag som deltagit i kartellen och en detaljerad beskrivning av kartellen som innehåller uppgifter om berörda produkter, geografisk utbredning, varaktighet och vad kartellsamarbetet består i. Vidare krävs att företaget tillhandahåller den bevisning om kartellen som företaget har i sin besittning eller har tillgång till. Slutligen ska det sökande företaget också informera om det ansökt om eftergift hos någon annan konkurrensmyndighet.77 Så snart företaget har tillhandahållit den information som krävs och det konstaterats att informationen möjliggör för konkurrensmyndigheten att genomföra riktade inspektioner, så beviljar 74Modellprogrammet, p. 5 och 7. 75Modellprogrammet, p. 76Modellprogrammet, p. 77Modellprogrammet, p. konkurrensmyndigheten företaget en villkorad eftergift.78 För att slutligen komma i fråga för eftergift eller nedsättning ska företaget avsluta sitt deltagande i kartellen, samarbeta fullt ut med konkurrensmyndigheten och inte förstöra bevis eller avslöja att företaget ansökt om eftergift.79 Modellprogrammet har visat sig framgångsrikt. Redan medan modellprogrammet utarbetades kunde man se en snabb framväxt av nationella eftergiftsprogram. hade bara fyra medlemsstater eftergiftsprogram, däribland , men när modellprogrammet godkändes fanns det 19 nationella eftergiftsprogram. skedde en betydande anpassning av enskilda eftergiftsprogram till modellprogrammet.80 har samtliga medlemsstater infört eftergiftsprogram och de flesta är anpassade efter modellprogrammet. sammanställde ECN en rapport om hur anpassningen till modellprogrammet hade fortskridit.81 I rapporten framhålls att syftet med modellprogrammet var att öka effektiviteten av eftergiftsprogram inom EU. För att uppnå detta ändamål är en anpassning till modellprogrammet på vissa områden av avgörande betydelse, medan andra bestämmelser i modellprogrammet inte har samma tyngd utan endast underlättar programmens funktion. Som områden där det är särskilt viktigt att uppnå konvergens nämns bland annat villkoren för att få kölapp för eftergiftsansökningar.82 I rapporten redovisas hur långt samordningen kommit inom de olika avsnitten i modellprogrammet.