sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — En central samverkansarena för unga som varken arbetar eller stu- derar är den mellan de aktörer som ska bistå de unga att återgå till arbete eller studier. De aktörer som oftast är involverade är , kommunens utbildningsförvaltning, socialförvaltning samt också ofta den enhet i kommunen som arbetar med de kom- munala arbetsmarknadsinsatserna. Därutöver förekommer en rad andra aktörer såsom exempelvis . Det finns ingen generell bild av hur samverkan mellan dessa aktörer fungerar. De undersökningar som gjorts visar skiftande resultat. Kom- muner och Landsting har t.ex. undersökt hur samarbetet mellan kommunens arbetsmarknadsenhet och olika aktörer fungerar ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Där framkommer att samarbetet fungerar bäst med Arbetsförmedlingen.37 som arbets- marknadsenheterna ger en positiv bild av samarbetet med Arbets- 36Kompletterande aktör är ett samlingsbegrepp för företag som efter upphandling sam- arbetar med Arbetsförmedlingen och erbjuder en kompletterande arbetsförmedlingstjänst. 37Sveriges Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkät- studie , , s. 20. Undersökningen avser inte specifikt ungdomar. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar förmedlingen indikerar Statskontorets intervjuer med kommunala företrädare om insatser för personer med ekonomiskt bistånd att det finns svårigheter i samverkan med myndigheten.38 Kommunala före- trädare menar att Arbetsförmedlingen är alltför centralstyrd och följer regelverket för strikt. Det är enligt intervjuade kommuner svårt att upprätta en långsiktig strategi för samverkan eftersom Arbets- förmedlingens ekonomiska förutsättningar och regelverk ändras ofta. Liknande uttalanden har framförts till utredningen vid kommun- besök och i tidigare studier.39 Kommuner verkar dock generellt inte anse att bristande samverkan mellan aktörer är det största hindret för ungas etablering i dag.40 I stället ansågs faktorer som begränsad lokal arbetsmarknad och och statlig ekonomi utgöra större hinder. Kommuner och Landsting har också pekat på behovet av bättre samverkan kring arbetslösa generellt, där unga som varken arbetar eller studerar är en grupp.41 Organisatio- nen har exempelvis drivit frågan om en gemensam ingång för arbetslösa, en samverkanslösning som en majoritet av kom- munerna står bakom och således ser behovet av.42 Ungdomsstyrel- sen har också konstaterat att det finns ett stort behov av förbättrad samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar.43 I granskning av Arbetsförmedlingens insatser till unga konstateras att samordningen med kommunen bör förbätt- ras. Bättre samverkan och tydligare ansvar mellan kommun och arbetsförmedling skulle t.ex. kunna minska det dubbelarbete som antas förekomma . En oklar ansvarsfördelning kan få till kon- sekvens att de unga inte får adekvat hjälp eftersom ingen aktör upp- fattar sig som ansvarig eller att det sker dubbelarbete som är onödigt kostsamt.44 38Statskontoret (2013) Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen, Dnr 2012/47-5, , s. 25. Undersökningen avser inte specifikt ungdomar. 39Olofsson J. m.fl. (2009) Ungdomars övergång från skola till arbetsliv – aktuella utmaningar och lokala erfarenheter, Meddelanden från 2009:1, . 40Olofsson, J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, , s. 46. 41Se exempelvis Kommuner och Landsting (2013) Bättre samarbetsformer inom arbetsmarknadspolitiken, skrivelse, dnr. 13/1355, . 42Se exempelvis: (2009) Så kan vi öka ungas möjligheter att få jobb, 2009- 06-15. 43Ungdomsstyrelsen (2009) FOKUS 09 – Metoder för att bryta ungas utanförskap – exempel från , 2009:7, , s. 141. 44Riksrevisionen (2013) Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, , s. 68 ff. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar har i Öppna jämförelser följt upp förekomsten av rutiner för extern samverkan för personer med insatser från social- tjänsten.45 Undersökningen visade att av landets kom- muner och stadsdelar hade skriftliga rutiner för samverkan med Arbetsförmedlingen år 2012.46 Den kommunala verksamheten med ekonomiskt bistånd hade motsvarande rutiner med Försäkrings- kassan i av landets kommuner och stadsdelar. Även om indikatorn inte specifikt mäter samverkan kring unga personer med ekonomiskt bistånd visar den att av landets kommuner saknar formaliserade rutiner som beskriver hur samverkan kring en- skilda ska bedrivas tillsammans med Arbetsförmedlingen. Rutiner för samverkan med landstingsfinansierad primärvård och öppen- psykiatri finns i av kommunerna. 10.4.2Arbetsförmedlingens samverkan kring ungdomar kan utvecklas Arbetsförmedlingens samverkan kring ungdomar ser olika ut i landet beroende på lokala förutsättningar. På vissa håll finns väl funge- rande samverkan med kommunen och på andra håll finns behov av förbättring. Myndighetens bedömning generellt är att samverkan kring utredningens målgrupp behöver förstärkas och utvecklas.47 har Arbetsförmedlingen sett förändrade sökande- sammansättningar vilket också har ökat behovet av samverkan och samarbete med andra samhällsaktörer, till exempel myndigheter och kommuner, för att kunna erbjuda ett individuellt stöd till arbets- sökande med särskilda behov. Detta organiseras ofta på nationell nivå men också ute på de lokala kontoren.48 Arbetsförmedlingen och kommuner kan sluta regionala och lokala samverkansavtal. Omfatt- ningen och innehållet i samverkan varierar således. Samverkan bedrivs även inom ramen för etableringsreformen. Exempelvis har Arbetsförmedlingen, , Försäkrings- kassan och skrivit en avsiktsförklaring där myndig- 45Socialstyrelsen (2012) Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2012 – resultat och metoder, , s. 16 f. 46Mäts genom indikatorn Förekomst av rutiner för samverkan: Det finns en gemensam och aktuell rutin för extern samverkan. Rutinen är skriftlig och beslutad på ledningsnivå. Den beskriver hur samverkan ska ske i enskilda ärenden. Rutinen är aktuell genom att den har upprättats eller följts upp . 47Kommunikation med Arbetsförmedlingen (). 48Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsmarknadsrapport , återrapportering enligt regle- ringsbrev, dnr AF-2012/445712, , . Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar heterna gemensamt tagit initiativ att vidta åtgärder inom respektive ansvars- och verksamhetsområde för att bättre nå uppsatta mål.49 I Statskontorets uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen framkommer att det finns en hög ambitions- nivå hos berörda aktörer att samverka och samordna verksamheter. Trots detta konstateras att det funnits samordningsproblem och detta ledde till att regeringen gav de berörda myndigheterna i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting utveckla och för- bättra samverkan och samordning i etableringsprocessen för ny- anlända.50 Statskontoret gör bedömningen att det finns ett behov av att bättre samordna de berörda aktörernas verksamheter samt att de handlingar som aktörerna vidtar i högre grad måste koordineras.51 10.4.3Samverkan kring unga med aktivitetsersättning kan bli bättre Arbetsförmedlingen och har båda i uppdrag att särskilt samverka kring den specifika målgruppen unga med aktivitets- ersättning, i åldern 16–29 år.52 Syftet är att stödet till individerna ska utvecklas för att underlätta återgång i arbete. Arbetet ska ske inom ramen för samordningsförbundens verksamhet och genom sam- verkan med andra aktörer. har tillsammans med andra aktörer identifierat att det finns ett behov av att utveckla samarbetet med kommunerna när det gäller elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan och personer med aktivitetsersättning som befinner sig i daglig verksam- het. Det finns också ett behov av att kartlägga vilka strukturella hinder som finns för att närma sig arbetsmarknaden och vilka svårig- heter som uppstår för den enskilde vid övergången mellan aktörerna. Vidare framhåller myndigheten att det behövs ett utvecklat sam- arbete mellan aktörerna för att unga med funktionsnedsättning ska få det stöd de behöver för att slutföra sin utbildning och för att 49Statskontoret (2011) Etableringen av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genom- förande av etableringsreformen, rapport 2012:22, dnr. 2010/233-5, , s. 133 ff. 50Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2011/3992/A, 2011- 12-22. 51Statskontoret (2011) Etableringen av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genom- förande av etableringsreformen, rapport 2012:22, dnr. 2010/233-5, , s. 148 f. 52Regleringsbrev för avseende , , S2011/11297/SF; Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, , A2012/4138/A. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar etablera sig på arbetsmarknaden efter avslutade studier. Det gäller både gymnasiesärskolan och gymnasieskolan.53 För många unga med funktionsnedsättning börjar etablerings- problemen redan i samband med skolgången. Här behöver skolper- sonalen kunskap om det stöd som finns att få hos de olika aktörer- na för att underlätta etablering i arbetslivet samt vilka faktorer som kan leda till ett livslångt utanförskap för att kunna arbeta preven- tivt kring dessa, stöd till familjer, stöd till individerna och stöd för att avsluta sina studier. Unga med funktionsnedsättning och deras föräldrar behöver också få information om hur aktörerna i samarbete kan ge stöd både i det kortsiktiga och långsiktiga perspektivet. Systematiska gemensamma informationsinsatser från aktörerna bör vara en del i det arbetet. Utredningens målgrupp är heterogen och de behov de unga har varierar. Det innebär också att ungdomarna kan komma i kontakt med flera olika myndigheter som verkar inom olika sektorer. Nedan ges en beskrivning av vilka formella krav statliga myndigheter och kommuner har vad gäller att samverka kring hela eller delar av ut- redningens målgrupp. Beskrivningarna utgår ifrån krav i lagar och förordningar som styr de relevanta myndigheternas verksamheter. En samlad bild av de olika aktörernas skyldigheter redovisas i tabellen nedan. Unga i åldern 16–omfattas i flera fall av myndigheter- nas bredare samverkansskyldighet. I de fall unga särskilt pekas ut framgår det av texten. Utredningen väljer att inkludera kortfattade beskrivningar av övergripande krav på samverkan för landsting och polis. Det är aktörer som inte har direkta uppdrag att stödja ung- domars etablering, men aktörernas insatser bedöms ha betydelse för ungdomarnas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. 53Arbetsförmedlingen och (2013) Förstärkt stöd till unga med Aktivitets- ersättning – Återrapportering enligt regleringsbreven , , dnr: Af-2012/445712, FK , , s. 18 ff. 54Kommunikation med (). Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar Tabell 10.1 Samverkan mellan stat, kommun och landsting Individer inom ramen för Socialtjänst, med särskilt ting, Försäkringskassa, fokus på aktivering och Individer som är i behov myndigheter, kommun, landsting, företag och Individer som är i behov organisation, hälso- och Individer som är i behov sjukvården (landsting), och andra myndigheter. Personer i behov av Individer som är i behov Personer som berörs av 10.5.1Kommuner har flera skyldigheter att samverka Kommunen har, enligt socialtjänstlagen, det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp de behöver.55 har också ett grundläggande ansvar för att främja den enskildes rätt 55 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar till arbete och utbildning.56 Detta ansvar gäller alla kommunmed- borgare. Kommunen har också ett särskilt ansvar enligt socialtjänst- lagen att se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verksam- het rörande barn och ungdom.57 ska i insatser till en- skilda vid behov samverka med andra samhällsorgan och med orga- nisationer och föreningar.58 Även i den uppsökande verksamheten ska vid behov samverka med relevanta aktörer.59 Utöver grundläggande uppdrag finns det också skyldigheter för kommunen att samråda med Arbetsförmedlingen kring insatser för individer som beviljats ekonomiskt bistånd. En kommun kan genom begära att den som uppbär för- sörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verk- samhet. Detta villkor gäller om individen inte har kunnat få någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd.60 Innan fattar beslut kring en sådan anvisning ska samråd ske med Arbetsförmed- lingen. påpekar i stöd för rättstillämpning och hand- läggning för ekonomiskt bistånd att har en skyldighet att samverka med andra berörda myndigheter, framför allt , och andra arbetsrehabiliterande organ för att åstadkomma samordnade insatser.61 Kommunen, genom , har även ett särskilt ansvar för människor med funktionsnedsättning, genom socialtjänstlagen, och även genom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).62 I planeringen av insatser för personer med fysisk och psy- kisk funktionsnedsättning ska kommunen samverka med och andra samhällsorgan och organisationer. Kommunen ska även ingå en överenskommelse med om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning.63 Regeringen inför- de denna skyldighet med motivet att det är särskilt viktigt för per- soner med psykisk funktionsnedsättning och deras anhöriga att det finns överenskommelser som tydliggör ansvarsfördelningen mellan 563 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). 573 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453). 583 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453). 593 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). 604 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). T.o.m. gällde detta endast för individer under och inte samtliga försörjningsstödstagare. kan kommunen ställa krav även på äldre personer. 61Socialstyrelsen (2003) Ekonomiskt bistånd – Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala , , s. 88. 625 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453); lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 635 kap. 8 a § socialtjänstlagen (2001:453). Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar Regeringen konstaterade också att överenskommel- ser behövs för yrkesverksamma inom och hälso- och sjukvården, särskilt i frågor där det kan uppstå konflikter.64 Individer som omfattas av lagen om stöd och service till funktionshindrade (LSS) har rätt till en individuell plan med beslutade och planerade åtgärder.65 Kommunen är skyldig att verka för att insatserna som tas upp i planen är samordnade.66 Vidare har kommunen också en möjlighet att samverka med lands- tinget, och Arbetsförmedlingen inom ramen för lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsat- ser.67 Samverkan ska ske inom ramen för verksamhet och den ska syfta till att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser. 10.5.2Vissa krav på Arbetsförmedlingen att samverka Arbetsförmedlingen har inget generellt krav på samverkan kring målgruppen unga som varken arbetar eller studerar. Däremot har myndigheten en särskild skyldighet att samverka kring unga med funktionsnedsättning.68 Av regleringsbrevet framgår att myn- digheten särskilt ska redovisa hur samverkan bedrivs med andra aktörer som kommuner och arbetsmarknadens parter avseende exem- pelvis insatser för att bryta och förhindra långvarig arbetslöshet.69 Det finns dock inget särskilt återrapporteringskrav kring generell samverkan vad gäller ungdomar som står långt från arbetsmarkna- den. Däremot har Arbetsförmedlingen ett uppdrag att tillsammans med inom ramen för sitt samarbete, inom sam- ordningsförbundens verksamhet och genom samverkan med andra relevanta aktörer, stödja unga med aktivitetsersättning som har behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller samordnade rehabiliterings- insatser för att uppnå eller förbättra sin arbetsförmåga.70 Arbetsförmedlingens verksamhet för unga med funktionsned- sättning innebär samverkan med skolan för att säkerställa och under- 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m, s. 13 ff. 6510 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 6614 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 672 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453). 6815 § förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 69Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2013/1184/A, 2013- 03-21. 70Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2013/1184/A, 2013- 03-21. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar lätta övergången från skola till arbetsliv för elever med särskilda behov. Arbetsförmedlingen ska även samverka med Försäkrings- kassan och kommunens dagliga verksamhet enligt Lagen om stöd och service till vissa funktionsnedsatta (LSS) i syfte att öka möjlig- heterna till egen försörjning genom arbete för personer med funk- tionsnedsättning. Uppdraget omfattar målgrupperna: unga som fyllt 16 men inte med en diagnostiserad funk- tionsnedsättning och som finns i skolan eller som skrivs in vid Arbetsförmedlingen i nära anslutning till skolslut unga som har aktivitetsersättning eller finns inom kommunens dagliga verksamhet och aktualiseras till Arbetsför- medlingen genom eller den dagliga verksam- heten. Enligt instruktionen framgår också att myndigheten ska samverka med , kommun och landsting enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Samverkansinsatser inom ramen för etableringsreformen Arbetsförmedlingen har ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbets- marknaden.71 Myndigheten ska inom ramen för uppdraget vara sam- ordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. För vissa nyanlända invandrare har Arbetsförmedlingen ett särskilt ansvar enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen gäller huvudsakligen nyanlända som varken arbetar eller studerar.72 Inom ramen för detta ansvar ska myndigheten samordna etableringsinsatser som syftar till att under- lätta och påskynda dessa personers etablering i arbets- och sam- hällslivet, samt vara stödjande och pådrivande i förhållande till be- rörda parter.73 Arbetsförmedlingen ska tillsammans med den ny- anlände upprätta en etableringsplan i syfte att påskynda etableringen. Planen ska också utformas i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer.74 Lagen omfattar 716 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 726 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 736 a § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 747 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar nyanlända som har beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring samt nyanlända som fyllt 18 men inte förutsatt att han eller hon saknar föräldrar i Sverige.75 10.5.3Försäkringskassan ska särskilt samverka kring unga med aktivitetsersättning har ett tydligt uppdrag att samverka kring unga med funktionsnedsättning och särskilt unga med aktivitetsersättning. De senare är ofta en utsatt grupp som riskerar ett långvarigt utan- förskap. Vad gäller unga med aktivitetsersättning ska Försäkrings- kassan identifiera behov av samordning, verka för att insatser av rehabiliterande och/eller aktiverande karaktär kommer till stånd, samt samordna och utöva tillsyn över de insatser som tillhandahålls av andra aktörer.76 ska bl.a., efter individens sam- tycke, i rehabiliteringen samverka med arbetsgivare, arbetstagarorga- nisation, hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som berörs av individens rehabilitering.77 Uppdraget att samverka kring unga med aktivitetsersättning fram- går också av myndighetens regleringsbrev.78 Där förtydligas att mål- gruppen särskilt ska beaktas inom ramen för samordningsförbunden och genom samverkan med andra relevanta aktörer. Försäkrings- kassan har också ett generellt uppdrag enligt instruktionen att samverka med Arbetsförmedlingen, och Social- styrelsen kring en effektiv användning av resurser inom rehabili- teringsområdet. Av instruktionen framgår också att myndigheten ska träffa överenskommelser med kommun, landsting eller och bedriva finansiell samordning inom ramen för lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 10.5.4Många generella krav på landstingen Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.79 Landsting och kommuner ska ut- 752 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 7630 och 33 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). 7730 kap. 10 § socialförsäkringsbalken (2010:110). 78Regleringsbrev för avseende , S2013/3115/SF, . 792 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar forma och genomföra vård och behandling så långt det är möjligt i samråd med patienten. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt.80 Landstingen är skyldiga att planera habi- litering, rehabilitering och tillhandahållande av hjälpmedel i samverkan med den enskilde.81 Enligt hälso- och sjukvårdslagen ansvarar också landstingen för rehabilitering och habilitering till de som är bosatta i landstinget.82 Landsting och kommuner ska bedriva ett nära sam- arbete kring personer med psykisk funktionsnedsättning. Både lands- ting och kommun är skyldiga att ingå en överenskommelse om samarbete kring personer med psykisk funktionsnedsättning.83 Lands- tinget är skyldigt att gemensamt med kommun utarbeta rutiner för samordning av insatser som riktas till enskilda inom bl.a. ramen för ovanstående lagstiftning samt vid insatser till de som omfattas av LSS.84 Av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår även att lands- tinget får träffa överenskommelse med kommun, och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för upp- gifter samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finan- siell samordning av rehabiliteringsinsatser får delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 10.5.5Polis och socialtjänst ska samarbeta kring barn och unga Polisen ska samarbeta med andra myndigheter och organisationer vars verksamheter berör polisverksamheten.85 Det finns ett särskilt samarbetskrav med myndigheterna inom . Polisen ska exempelvis vid behov underrätta om förhållanden som kan leda till en åtgärd av kommunen. Det finns särskilda bestämmel- ser som gäller ungdomar som utsätts för brott och unga som begår brott, vilka medför krav på att polisen på olika sätt prioriterar arbete med ungdomar.86 802 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 813 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 823 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 838 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 84Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2007:10) om samordning av insatser för habilitering och rehabilitering. 853 § polislagen (1984:387). 86Socialstyrelsen (2012) Samverkan i sociala insatsgrupper – vägledning för lokalt arbete i syfte att motverka en kriminell livsstil bland unga, , s. 14 f. Samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar 10.6Sammanfattande iakttagelser och utvecklingsområden Utredningen kan konstatera att det finns flera olika krav på såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting att samverka. Kraven finns ofta inom specifika områden för särskilda målgrupper, exempelvis individer med ekonomiskt bistånd, unga med aktivitets- ersättning eller nyanlända invandrare. Det finns däremot få generella krav på samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar. Det finns vidare flera olika typer av initiativ som syftar till att förbättra samordningen av insatser till unga.