sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — Privata aktörer syftar också till att öka valfriheten inom arbetsmarknadspolitiken.57 Framför allt anses de kompletterande aktörernas förmåga att pröva nya angreppssätt och nya lösningar öka den arbetssökande möjligheter att få ett arbete. Utvärderingar har visat att förekomsten av kompletterande aktörer inte givet innebär att sannolikheten att få ett arbete för den arbetslöse ökar.58 Innehållet och aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar har varit föremål för diskussion.59 Uppföljning av antalet aktiviteter inom jobbgarantin för ungdomar visar att jobbsökaraktiviteter är den allra vanligaste insatsen som ungdomar erbjuds. Arbetsplatsförlagda aktiviteter är däremot mindre vanligt. Dessa utgör av samtliga aktiviteter.60 I Arbetsförmedlingens egen undersökning framkommer att hälften av ungdomarna var mycket eller ganska nöjda med jobbgarantin, medan inte var nöjda.61 I en tidigare undersökning uppger att de inte har någon aktivitet eller inte var aktiva i tillräcklig utsträckning.62 utvärderings (IFAU) studie av jobbgarantin 2010 visade att ungdomar i genomsnitt var aktiva och sex av tio gjorde färre än . Arbetsförmedlingens egen uppföljning av aktivitetsnivån visar att antalet timmar i aktivitet 56Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering – Kompletterande aktörer, . 57Harkman, A., Mikkonen, M & S. Okeke (2010) En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Working Paper 2010:2. 58Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering – Kompletterande aktörer, ; Bennmarker, H. m.fl. (2009) Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar, IFAU Rapport 2009:23. 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 25; , S. & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar? IFAU Rapport 2010:22; SOU , Huvudbetänkande, s. 16. 60Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, , , s. 20. 61Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, , , s. 21. 62Arbetsförmedlingen (2011) Arbetsförmedlingens återrapportering, Fördjupade analyser, , , s. 8. Stöd och andra insatser i och utanför skolan eller eget jobbsökande är i genomsnitt per deltagare och vecka.63 Detta resultat står i stor kontrast till regeringens ambitioner med programmet där tydliga mål är att insatserna ska bestå av aktiva förmedlingsinsatser med tydliga krav. I regleringsbrevet för får Arbetsförmedlingen i uppdrag av regeringen att öka kvaliteten och aktivitetsnivån i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar och erbjuda effektiva aktiviteter för att bidra till en hög aktivitetsnivå. Regeringen noterar i budgetpropositionen att aktivitetsgraden inte nådde upp till den önskade nivån.64 Trots den låga aktiviteten ansåg dock de tillfrågade ungdomarna i relativt stor grad, sju av tio, att jobbgarantin i hög eller i viss grad gett dem tillräckligt med stöd. Frågan om jobbgarantin för ungdomar är effektiv eller inte kvarstår. Det finns få effektutvärderingar av programmet och de resultat som finns att tillgå visar inte på några tydliga positiva effekter.65 Tidiga insatser för personer med behov av särskilt stöd Arbetsförmedlingen fick i uppdrag av regeringen att införa ett nytt sätt att arbeta med personer som är arbetslösa och som inte deltar i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar.66 Enligt uppdraget ska de arbetsmarknadspolitiska insatserna riktas till de personer som har störst behov, det vill säga till dem som löper störst risk för långvarig arbetslöshet. För att motverka långa tider utan arbete kan personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet tidigt få individanpassat stöd i form av framför allt förstärkta förmedlingsinsatser.67 Förmedlingsinsatser var för ungdomarna den vanligast förekommande insatsen inom ramen för tidiga insatser (). För personer kan även 63Avser tertial 2012. Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, , s. 19. 2012/13:1 Budgetproposition ,Utgiftsområde 14, s. 25 och 35. 65Martinsson, S. & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar? IFAU Rapport 2010:22; , C. & Liljeberg, L. (2011) En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser, IFAU rapport 2011:1; , C (2011) Jobbgaranti för ungdomar – en utvärdering om garantin ökar deltagarnas chans att få ett jobb, Working Paper 2011:5, Arbetsförmedlingen. 66Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2011/3992/A, 2011- 12-22. 67Förmedlingsinsatser består av flera olika moment, dvs. denna insats kan bestå av täta kontakter med arbetsförmedlare, coachande samtal, vägledning, utredande samtal, arbetsplatsförlagd kartläggning samt kompletterande arbetsförmedlingstjänster. Stöd och andra insatser i och utanför skolan programinsatser komma i fråga.68 Av de ungdomar som har tagit del av tidiga insatser utgör programinsatserna av de anvisade insatserna. Arbetsförmedlingen har blivit tilldelad 400 platser inom ramen för tidiga insatser för ungdomar, vilka ska ges till ungdomar som löper störst risk att hamna i långvarig arbetslöshet. För ungdomar i åldern 16–innebär tidiga insatser att ta del av folkhögskolesatsningen, tätare kontakter med arbetsförmedlare, jobbsökaraktiviteter, coaching och vid behov utredning via specialist. Ungdomar och som på grund av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden kan enligt 9 § 5 p i förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program även anvisas till arbetsmarknadspolitiska program, om särskilda skäl finns.69 Ungdomar som har fyllt kan således, till skillnad från unga , förutom att erbjudas de ovan nämnda insatserna också erbjudas programinsatser såsom arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning, förberedande insatser samt rehabiliterande insatser. För att identifiera de arbetssökande som riskerar att bli långtidsarbetslösa använder Arbetsförmedlingen ett bedömningsstöd som ska ge underlag för den arbetsmarknadspolitiska bedömningen.70 För att den unge ska få ta del av tidiga insatser krävs, enligt Arbetsförmedlingens interna rutiner, bland annat att den unge har ofullständiga gymnasiebetyg samt att hon eller han har eller har haft kontakt med andra myndigheter i ärenden som bedöms påverka arbetsförutsättningarna eller någon form av ohälsa som bedöms påverka ungdomens förutsättningar att få arbete.71 En handlingsplan ska upprättas . Handlingsplanen ska innehålla en arbetsmarknadspolitisk bedömning, matchningsresultat och information om vilka jobbförslag den arbetssökande har fått, relevanta aktiviteter mot målet arbete samt datum för ny kontakt och uppföljning.72 Utifrån Arbetsförmedlingens uppföljning framkommer att av det totala antalet nyinskrivna ungdomar, , har bedömts vara i behov av tidiga insatser 68Programinsatser inom ramen för tidiga insatser kan bestå av arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning, förberedande insatser, folkhögskola samt rehabiliterande insatser. 69Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program; Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Månadsrapport , . 71Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Månadsrapport , , s. 8. 72Uppgifter hämtade från Arbetsförmedlingens interna arbetsrutiner. Stöd och andra insatser i och utanför skolan Av de ungdomar som fått bedömningen tidig insats (10 918 personer) har lämnat Arbetsförmedlingen. Av dessa har fått ett arbete utan stöd, har påbörjat reguljär utbildning och har avaktualiserats av övriga orsaker.73 Förstärkt förmedlingsstöd till ungdomar Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag av regeringen att arbeta mer aktivt med ungdomar i arbetslöshet.74 Ungdomar, som ofta saknar egna nätverk, ska ges stöd genom matchnings- och vägledningsinsatser, bl.a. för att öka jobbchanserna direkt eller kunna hitta vägar tillbaka till studier. Syftet med att möjliggöra tidiga och mer effektiva insatser från Arbetsförmedlingen är att studiesvaga ungdomar ska få en starkare anknytning till arbetsmarknaden genom referenser och arbetslivserfarenhet. Denna förstärkta förmedlingsinsats gäller således samtliga ungdomar. har unga, som har fyllt 18 men inte , vilket beskrivits tidigare, kunnat ta del av programinsatser innan de anvisas till jobbgarantin för ungdomar. Den så kallade folkhögskolesatsningen är en tillfällig insats som vänder sig till arbetslösa ungdomar mellan 16–som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Satsningen, som pågår –2014, syftar till att öka deltagarnas motivation att återgå till och avsluta sin reguljära utbildning. Denna insats är tillgänglig för målgruppen från och med i arbetslöshet.75 Insatsen bygger på ett samarbetsavtal mellan Arbetsförmedlingen och . Ungdomarna anvisas en lång studiemotiverande utbildning som ska underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Utbildningen innehåller kurser av orienterande, repeterande eller motivationshöjande karaktär. 73Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Månadsrapport , , s. 20. 74Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2012/4138/A, 2012- 12-20; fick myndigheten förstärkta medel för att generellt öka antalet förmedlare, prop. 2011/12:1 Budgetpropostitionen , Utgiftsområde 14, s. 50. 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 26. Stöd och andra insatser i och utanför skolan 2010 var det enbart deltagare i jobbgarantin för ungdomar som kunde ta del av satsningen. har målgruppen utvidgats, vilket möjliggjort för samtliga ungdomar mellan som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att ta del av den studiemotiverande insatsen. gjordes, till följd av den nya skollagen (2010:800), en viss ytterligare justering av målgruppen. Målgruppen består därför numera av ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen.76 Källa: Arbetsförmedlingens statistikdatabas 2012. Diagram 4.2 visar antalet ungdomar i olika åldrar som deltar i folkhögskolesatsningen. deltog totalt cirka 1 900 ungdomar varav 88 personer var . Antalet ungdomar som deltog i satsningen har ökat till 2 400 respektive 3 400 . Dock är det även under dessa år få ungdomar som är och som har deltagit i utbildningen. 76 öppnas även insatsen upp för långtidsarbetslösa som fyllt och deltar i jobb och utvecklingsgarantin och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Stöd och andra insatser i och utanför skolan personer som var var . Av det totala antalet ungdomar som deltagit i satsningen har gått vidare till studier och till arbete eller nystartsjobb.77 Arbetsförmedlingens övriga insatser för ungdomar driver Arbetsförmedlingen på i . har projektet öppnat verksamhet på fyra ytterligare orter: , , och . Unga in medfinansieras av Europeiska socialfonden och av de kommuner där den nationella satsningen bedrivs. Det sker även i samarbete med ett antal externa aktörer. Unga in vänder sig till unga i åldern 16–som inte studerar, arbetar eller har någon annan känd planering. Målgruppsbilden visar att det är unga människor som ofta saknar sociala och professionella nätverk, som inte har avslutat eller ens påbörjat gymnasiestudier, har låg motivation och är i behov av anpassade insatser. Många av ungdomarna har oftast ett stort misstroende mot myndigheter. Syftet med projektet är att möta ungdomar på deras egna arenor för att motivera och erbjuda samtliga ungdomar som befinner sig i utanförskap en möjlighet att bryta sin situation genom deltagande i Unga in på deras väg till arbete eller utbildning.78 Jobb- och utvecklingsgarantin är ett program för dem som varit utan arbete . När det gäller utredningens målgrupp kan jobb- och utvecklingsgarantin bli aktuell när den unge har deltagit i jobbgarantin för ungdomar . Jobb- och utvecklingsgarantin innehåller tre faser. Fas 1 innebär att arbetsförmedlaren kartlägger den arbetssökandes behov av aktiviteter, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Fas 1 omfattar längst . Fas 2 ska, förutom det som finns att tillgå i fas 1, även innehålla arbetspraktik, arbets- 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 26. 78Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering – Ungdomar, , , s. 38. Stöd och andra insatser i och utanför skolan träning eller förstärkt arbetsträning. Om personen är utan arbete i jobb- och utvecklingsgarantin, kommer han eller hon bli erbjuden sysselsättningsfasen som är en sysselsättning hos en anordnare (arbetsgivare). Enligt Arbetsförmedlingens statistik var cirka 200 ungdomar i åldern 16–i jobb och utvecklingsgarantin respektive 2012. 4.3.2Arbetsförmedlingens ansvar för unga med funktionsnedsättning Arbetsförmedlingen har ett särskilt uppdrag att bedriva verksamhet för vissa unga med funktionsnedsättning för att säkerställa och underlätta övergången från skola till arbetsliv.79 Målgruppen är de elever som har fyllt men inte , med en diagnostiserad funktionsnedsättning och som finns i skolan eller som skrivs in vid Arbetsförmedlingen i nära anslutning till skolslut.80 Även unga som har aktivitetsersättning från är en målgrupp för särskilda insatser. Arbetsförmedlingen ska särskilt samverka med kring den senare målgruppen för att unga med aktivitetsersättning lättare ska kunna aktualiseras på Arbetsförmedlingen. 4.3.3Arbetsförmedlingens ansvar för vissa nyanlända invandrare Utredningens målgrupp kan i vissa fall omfattas av lagen om (2010:197) etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen trädde ikraft och innebär att staten genom Arbetsförmedlingen tar ett tydligare ansvar för vissa nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och upprättar tillsammans med den nyanlände en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Aktiviteterna i etableringsplanen ska som huvudregel motsvara verksamheter på heltid och minst innehålla utbildning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. 7915 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 80Underlag från Arbetsförmedlingen (). Stöd och andra insatser i och utanför skolan med etableringsplan har även rätt att välja etableringslots.81 Den målgrupp som omfattas av lagen är nyanlända flyktingar, andra skyddsbehövande samt anhöriga till dessa som ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Lagen omfattar nyanlända som har beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring samt nyanlända som fyllt 18 men inte förutsatt att han eller hon saknar föräldrar i . Personer som går i gymnasieskolan har inte rätt till en etableringsplan. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, har rätt till etableringsersättning. Kommunerna har sedan krisåren blivit allt större aktörer när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser på lokal nivå. Staten har huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men kommunerna har parallella insatser för arbetslösa. Kommunernas kostnader för arbetsmarknadspolitiska insatser uppgick till under år 2008.82 Kommuner och Landsting (SKL) gör uppskattningen att cirka 118 000 personer var berörda av kommunala insatser under år 2011.83 Så gott som samtliga kommuner erbjuder arbetsmarknadspolitiska åtgärder i någon form.84 Kommunernas motiv för denna typ av verksamhet tycks vara att de tycker att kostnaderna för försörjningsstöd är för höga och att Arbetsförmedlingen inte tillräckligt aktivt arbetar med arbetslösa som mottar försörjningsstöd.85 Kommunerna får t.ex., efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, anordna aktiviteter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilket framgår av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter samt förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommunerna. Vidare har kommunerna även rätt att med stöd av socialtjänstlagen begära att den som mottar försörjningsstöd ska delta i aktiviteter.86 En prioriterad grupp för 81Etableringslots är en aktör som tillhandahålls av Arbetsförmedlingen med uppgift att underlätta och bistå de nyanländas integrering i arbetslivet. 2009/10:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 83Uppskattningen avser arbetssökande i alla åldrar. 84Sveriges Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkätstudie , , s. 5. 85SOU 2011:11 , 2011, Huvudbetänkande, s. 68. 864 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). Stöd och andra insatser i och utanför skolan kommunerna är ungdomar med försörjningsstöd. De kommunala insatserna kan också avse stöd till ungdomar och som omfattas av det kommunala informationsansvaret. Även feriearbetande ungdomar, ungdomar som är inskrivna i skolan och som behöver andra insatser parallellt med skolarbetet är målgrupp för de kommunala arbetsmarknadsinsatserna. Omfattningen av de kommunala insatserna har ökat och har allt mer kommit att omfatta andra målgrupper än ungdomar. Utvidgningen av insatserna kan å ena sidan ses som en reaktion på att Arbetsförmedlingen inte i tillräckligt hög grad tillgodoser de arbetslösas behov och å andra sidan som ökade krav på de arbetslösa. Det finns krav på att en individuell bedömning görs samt att insatserna som erbjuds försörjningsstödstagare ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv.87 Studier på området pekar emellertid mot att de kommunala åtgärderna inte i tillräcklig stor utsträckning utgår från individuella bedömningar utan att de arbetslösa istället automatiskt hänvisas till en aktivitet.88 Såväl forskning på området som tillsyn pekar på denna brist. Detta leder, tillsammans med stora lokala variationer, till rättsosäkerhet samt olika behandling av individer med likartade problem.89 arbetsmarknadsutskott har låtit ta fram en kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare.90 I denna framkommer att det saknas kunskap om insatserna såväl vad gäller omfattning som effekter. Det finns få tydliga vetenskapliga bevis på att de kommunala åtgärderna har förbättrat deltagarnas ställning och chanser på arbetsmarknaden.91 87I Ds 2012:26 föreslås att lagen ändras i syfte ge ökade möjligheter att anvisa personer som mottar försörjningsstöd, oavsett ålder, till praktik och kompetenshöjande verksamheter. Dock ska kravet på individuell bedömning gälla även fortsättningsvis. 88Socialstyrelsen (2011) , . 89Salonen, T. (2006) Socialt arbete med arbetslösa, I Denvall, V. & B. (red. Nytta & fördärv: socialt arbete i kritisk belysning, : ; , H & , I. (2009) Aktivering – arbetsmarknadspolitik och socialt arbete i förändring, : Liber. 90Thorén, K. (2012) Arbetsmarknadspolitik i kommunerna, Rapport från 2011/12:RFR15. 91Lundin, M. (2008) Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken, IFAU Rapport 2008:13. Stöd och andra insatser i och utanför skolan Vad innehåller de kommunala åtgärderna riktade till ungdomar? Kommuner och Landstings (SKL) undersökning visar att av kommunerna har arbetsmarknadsinriktade insatser att erbjuda de ungdomar som omfattas av det kommunala informationsansvaret.92 Målet för insatserna är ofta att stärka den unges självkänsla och tro på sin egen förmåga att förändra sin framtid. Det förekommer också insatser som innebär att den unge får en visstidsanställning inom kommunens regi. Den absolut vanligaste insatsen som kommunerna tillhandahåller är praktik. Andra insatser riktade till ungdomar är aktivt arbetssökande, cv-skrivande och intervjuträning, coachning och matchning och arbetsträning.93 4.3.5Europeiska socialfondens projekt för ungdomar Det finns en allmän prioritering av unga inom Europeiska socialfonden (ESF) i –2013. Att underlätta ungas etablering i arbetslivet och förbygga utanförskap är ett av fyra mål inom programområde 2, dvs. de projekt som riktar sig till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Av de 379 projekt som startats inom programområde 2, är det 123 projekt som domineras av ungdomar.94 Till dessa projekt har beviljats. Totalt har cirka 50 000 ungdomar i åldern 16–har deltagit i ett eller flera av ESF-projekten i programområde 1 eller 2 . Svenska gör bedömningen att samtliga landets kommuner deltar i projekt inom programområde 2 som medfinansiärer eller deltagande aktör.95 Andelen deltagare som är är relativt liten, vilket kan bero på att det finns krav på medfinansiering som baseras på individens ersättning.96 För unga saknas en sådan ersättning. 92Sveriges Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkätstudie , , s. 13. 93Sveriges Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkätstudie , , s. 15. 94Projekt där av deltagarna är . 95Uppgifter hämtade från svenska projektdatabas . 96Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Kreativa projekt – Kartläggning av projekt i programområde 2, Skrifter från Temagruppen unga i arbetslivet 2012:6, , s. 13; Temagruppen Unga i arbetslivet (2010) Medfinansiering av ungdomsprojekt inom –2013, , , s. 7 ff. Stöd och andra insatser i och utanför skolan gjorde svenska en samlad projektsatsning gällande insatser för den grupp av ungdomar som brukar benämnas dropouts. Projekten kommer att pågå . Det totalt sökta ESF-stödet uppgick till fördelat på åtta projekt över hela landet. Kommuner och Landsting (SKL) har det största projektet med en budget på nästan i ESF-stöd. Resterande sju projekt har ESF-stöd mellan fem och . Gemensamt för de olika projekten är att de ska utveckla metoder för att stödja ungdomar som är på väg att lämna eller har lämnat skolan. Det kan gälla insatser såsom motiverande samtal, individuell coachning och samverkan mellan relevanta organisationer. Temagruppen för unga i arbetslivet har gjort en genomgång av ett antal utvärderingar av ungdomsprojekt som delfinansierats av ESF. Resultatet från genomgången visar att det är svårt att utifrån de projektutvärderingar som finns beskriva vilka metoder och arbetssätt som används och i förlängningen också jämföra vilka effekter projekten har. Därför föreslår Temagruppen för unga i arbetslivet att de projekt som delfinansieras av ESF bör öka fokus på sådana utvärderingar som kan bidra till att utveckla kunskapen om projektens effekter.97 Genomgången av projektens utvärderingar visade däremot att det är en stor projektflora bland projekten inom ramen för socialfonden. Projekten omfattar insatser såsom arbete med samtalsstöd, projekt där friskvård och struktur i vardagen står i fokus samt arbetsmarknadsprojekt där innehållet är vägledning, praktik och yrkesutbildning. 4.3.6Finansiell samordning och samordningsförbund Genom finansiell samordning (FINSAM) inom rehabiliteringsområdet finns möjligheter till samordnade rehabiliteringsinsatser i syfte att uppnå eller förbättra den enskildes förmåga till förvärvsarbete.98 Målgruppen för FINSAM- verksamheter avser också ungdomar som av olika anledningar behöver stöd för att komma 97 Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Utvärdering av arbetsmarknadsprojekt för unga. Vad utvärderingar och utvärderar säger om ungdomsprojekt delfinansierade av Europeiska socialfonden, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:2, , s. 74 och s. 77. 98 Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser, Rapport 2011:14, . Stöd och andra insatser i och utanför skolan tillbaka till studier eller förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Lagen (2003:121) om finansiell samordning infördes med syftet att förbättra samarbetet mellan berörda verksamheter.