sou · H1B335 · 2013-05-28 00:00:00 — Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning sitt efternamn till ett nybildat efternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas enligt 1–10 och 49 a §§ kan göra ansökan om tillstånd till bytet hos . Den som en gång har bytt efternamn efter en sådan ansökan får på nytt byta efternamn på detta sätt endast om det finns särskilda skäl. Begränsningsregelns berättigande diskuterades vid tillkomsten av namnlag. bedömde risken för missbruk av möjligheten till upprepade namnbyten som så ringa att det inte behövdes någon särskild begränsningsregel. Regeringen tyckte emellertid annorlunda och anförde – sedermera med instäm- mande av – i prop. 1981/82:156 s. 39: Även om namnstabiliteten knappast riskerar att komma i fara genom obegränsade möjligheter till namnbyten i administrativ ordning, kan dessa möjligheter komma att missbrukas av någon som vill undandra sig sina förpliktelser mot enskilda eller samhället eller som ägnar sig åt brottsliga förfaranden. Som flera remissinstanser har framhållit bör därför upprepade namnbyten inte kunna ske utan vidare. En lämplig spärr synes vara att kräva att den som en gång har bytt till ett nybildat efternamn visar särskilda skäl för en begäran om ytterligare sådana namnbyten. En sådan spärr bör, liksom f. n., gälla även när någon vill byta ett nybildat efternamn till ett efternamn som han eller hon har burit tidigare, oavsett om detta namn har förvärvats automatiskt, genom anmälan till pastorsämbetet eller genom ansökan hos patent- och registreringsverket. Kommittén har i föregående kapitel som skäl för att slopa de spärregler som hindrar att successiva namnbyten kommer till stånd i familjerättslig ordning anfört bland annat följande: Personnamnets betydelse från säkerhets- och identifieringssynpunkt vid kontakt med myndigheter, banker, andra företag och även privat- personer har stadigt minskat. De numera förekommande bedrägerierna via Internet möjliggörs inte genom att bedragare byter namn i folk- bokföringen utan genom falska identiteter och andra mycket mer sofistikerade metoder. Tanken att ett slopande av spärreglerna skulle resultera i upprepade namnbyten för brottsliga syften ter sig ganska verklighetsfrämmande. Det anförda talar enligt kommitténs mening för att dagens spärregler utan olägenhet helt kan undvaras i en ny namnlag. Den eventuella nyttan med sådana regler står i varje fall inte i rimlig proportion till värdet av den ökade frihet för medborgarna som reglernas avskaffande skulle innebära. Dessutom skulle regelverket på ett välbehövligt sätt bli möjligt att förenkla, liksom handläggningen vid namnmyndigheten, som inte ständigt skulle behöva hålla uppsikt över vilka namnbyten som skett tidigare. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning Detta resonemang har i princip samma giltighet vid bedömandet av frågan huruvida det är nödvändigt att belasta lagstiftningen med den nu aktuella spärren mot upprepade efternamnsbyten. När det gäller risken för missbruk i form av rena okynnesbyten till ny- bildade eller andra efternamn som inte kan förvärvas i familje- rättslig ordning tillkommer som ytterligare avhållande faktor att ansökningarna är avgiftsbelagda. I sammanhanget bör också på- minnas om att ett slopande av spärren inte innebär att det blir helt fritt att byta efternamn; varje gång en ansökan görs måste den självfallet prövas enligt de lagstadgade kriterierna avseende språk- riktighet, förväxlingsrisk osv. Kommittén anser således att den formella spärren för upprepade efternamnsbyten bör slopas också när det gäller byten som görs i annan än familjerättslig ordning. Det bör noteras att motsvarande spärr i den danska namnlagstiftningen avskaffades utan att, enligt vad som upplysts för kommittén, förorsaka några som helst olägenheter. De ytterligare allmänna villkor som gäller för admi- nistrativa förvärv av efternamn och som återfinns i 11 § namnlagen avser dels att PRV när det gäller namnbyte för barn kan ställa som villkor att allmän domstol har funnit namnbytet förenligt med barnets bästa, dels att [m]ed byte av efternamn enligt denna paragraf jämställs ändring av efternamns stavning. I det först- nämnda fallet är det alltså fråga om en fakultativ handläggnings- regel som innebär att PRV kan men inte måste kräva att frågan om barnets bästa blivit prövad i domstol. Som PRV påtalat har denna bestämmelse skapat osäkerhet vid tillämpningen eftersom den inte ger någon ledning för bedömandet av när en domstolsprövning egentligen är påkallad. Det huvudsakliga syftet med bestämmelsen är detsamma som för den snarlika bestämmelse som återfinns i nu- varande 6 § namnlagen (prop. 1981/82:156 s. 61). Kommittén har tidigare (i kapitel 7) framhållit att det alltjämt finns skäl att för de familjerättsliga förvärven kräva domstolsprövning av om ett namn- byte är förenligt med barnets bästa, i sådana fall då samtycke inte lämnas eller inte kan inhämtas från en förälder vars efternamn barnet bär men som inte är vårdnadshavare. Dessa skäl gör sig i lika mån gällande i de så kallade administrativa namnbytesfallen. Den nuvarande ordningen kan vidare i vissa fall inbjuda till olika former av kringgående av samtyckeskravet, vilket inte är tillfredsställande. Det anförda innebär att kravet på samtycke eller domstolsprövning Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning bör utsträckas till att gälla även vid byte av efternamn i annan ordning än den familjerättsliga. Vad gäller bestämmelsen i 11 § tredje stycket om att reglerna om namnbyte gäller även vid ändring av efternamns stavning har stundom framförts att det synes väl hårt att även den som vill göra en enkel stavningsändring som inte förändrar namnets karaktär, t.ex. ett byte från till , är underkastad samma formaliteter och är tvungen att betala lika hög ansökningsavgift som den som ansöker om byte till ett helt nytt efternamn. Sist- nämnda spörsmål diskuterades under arbetet med namn- lag, varvid emellertid regeringen och ansåg det vara allt- för vanskligt att försöka dra en skarp gräns mellan olika slag av stavningsändringar. Dessa avgränsningssvårigheter ter sig på intet sätt mindre nu än då. I den mån en reducerad eller slopad avgift är önskvärd vid ändring som bara avser efternamns stavning erbjuder sig i stället en lösning i anslutning till det nya avgiftssystem som kan komma att införas i samband med att den nuvarande för- delningen av namnärenden mellan och förändras. Kommittén måste emellertid redan här fästa uppmärksamhet vid att utformningen av bestämmelserna om administrativa förvärv av efternamn i mer än ett avseende påverkas av att ett enhetligt för- farande införs med som enda beslutande myndighet i första instans. Det är alltså inte bara fråga om att i författningstext byta ut PRV mot utan om en betydligt mer djup- gående förändring. Själva termen administrativa namnförvärv förekommer visserligen inte i nuvarande namnlag, men det görs på olika ställen i lagstiftningen en skarpare åtskillnad mellan de typer av ärenden som hanteras av respektive PRV än vad som är motiverat i ett system där en och samma myndighet hanterar båda ärendetyperna. Denna åtskillnad är t.ex. anledningen till att det i nuvarande 11 § namnlagen står att [m]ed byte av efter- namn enligt denna paragraf jämställs ändring av efternamns stav- ning. Denna förklaring blir obehövlig inom ramen för ett enhetligt processuellt förfarande (jfr , s. 110). Som kommittén har beskrivit på annat håll i betänkandet blir det inte heller menings- fullt att längre skilja på anmälnings- och ansökningsärenden, varför en enhetlig terminologi bör införas också i det avseendet. Däremot kommer det fortfarande att vara nödvändigt att i fråga om bedöm- ningskriterierna upprätthålla en grundläggande skillnad mellan familjeanknutna namnförvärv, som kan bli föremål för en i huvud- sak endast formell prövning av enligt före- Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning slagna 1–10 §§, och andra namnförvärv, som – med undantag för den ovillkorliga rätt till namnbyte som kommittén föreslår ska gälla enligt 13 § tredje stycket och 14 § första stycket i den nya lagen – får godkännas först efter en saklig prövning av myndigheten med avseende på faktorer som namnets lämplighet, förväxlingsrisk och sökandens behov. En särskild konsekvens av det enhetliga förfarandet bör bli att regeln i 15 § namnlagen, som föreskriver att ändring av utländskt efternamns genusform inte ska anses som byte till annat efternamn och kan ske genom anmälan, förenklas och inordnas i 11 §. Frågan behandlas närmare i 8.5. Mot den angivna bakgrunden bör en ny 11 § utformas enligt följande. 11 § Ansökan om byte av efternamn till ett nybildat efternamn eller till ett befintligt efternamn som inte kan förvärvas enligt 1–10 §§ eller 38 § görs hos . Avser ansökan ett barn och bär barnet någon av för- äldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte att föräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Med byte av efternamn avses även ändring av ett efternamns stav- ning. Ändring av ett utländskt efternamns genusform anses dock inte som byte till ett annat efternamn. Enligt 12 § 1 namnlagen får som nybildat efternamn inte god- kännas namn som till bildning, uttal eller stavning har en sådan språklig form att det inte är lämpligt som efternamn här i landet. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse genom namnlag. Förändringen innebar en viss uppmjukning i förhållande till tidigare reglering, enligt vilken nytt släktnamn fick godkännas endast om det till bildning, uttal och stavning överensstämde med inhemskt språkbruk. I propositionen (1981/82:156 s. 59) framhöll regeringen att det måste anses vara av värde att lagtexten ger utrymme för en utveckling mot en större internationalisering av namnskicket inom ramen för vad som kan vara godtagbart för svenska förhållanden. Regleringen har emellertid, som också påtalas i kommitténs direk- tiv, kommit att kritiseras för att den möjliggjort uppkomsten av en Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning otydlig praxis med oönskade konsekvenser för nybildningen av efternamn och för namnskyddet. I en skrivelse till regeringen pekade PRV på avgöranden från Regeringsrätten (RÅ 1997 ref. 75 I och II; Beachman resp. Mortaigne) som tycktes gå mindre väl ihop med de motiv som ligger bakom bestämmelserna om språklig lämplighet. Överinstans- ernas rättstillämpning hade enligt PRV lett till osäkerhet om vilka efternamn som kan godkännas vid en lämplighetsprövning. Vid en av anordnad hearing 2005 utvecklade PRV sin kritik och ifrågasatte om det nuvarande språklämplighetskravet i namnlagen är meningsfullt. Även har kritiserat lagtextens formulering och i en skrivelse till regeringen anfört att formuleringen har resulterat i en snabb förskjut- ning av det svenska efternamnsskicket. I och med att den nya formuleringen ger utrymme för olika tolkningar kan den också få till följd att vårt svenska efternamnskick helt förändras. PRV får in cirka 1 500 ansökningar om byte till nybildat efternamn. Antalet ansökningar har ökat väsentligt sedan 1980- talet. För att närmare undersöka hur praxis har utvecklats när det gäller den språkliga lämplighetsprövningen enligt 12 § 1 namnlagen har kommittén dels gått igenom de ansökningar som kungjorts av PRV , dels granskat ett urval av de beslut av PRV som överklagats till PBR. Korta referat av dessa rättsfall ges i det följande. Redogörelser lämnas även, i inordnad kronologisk ordning, för de fåtal fall som prövats av Regeringsrätten (numera Högsta förvalt- ningsdomstolen). Efter redogörelsen följer ett antal exempel på nybildade efternamn som och framåt har godkänts av PRV och som inte har blivit överklagade. PBR , mål nr N 84-018 Shefali PRV avslog ansökan och stödde sig härvid på vad myndighetens språkvetenskapliga rådgivare hade anfört i yttrande om att namnet till bildning och på grund av osäkerhet om uttal inte var lämpligt som efternamn här i landet. PBR gjorde ingen ändring i det över- klagade beslutet. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning PBR , mål nr N 88-007 Blanvallone PRV avslog ansökan med stöd av yttrande från verkets språkveten- skapliga rådgivare och anförde att namnet hade en sådan språklig form att det var alltför olämpligt till sin bildning för att kunna god- kännas som nytt efternamn. PBR gjorde ingen ändring i det över- klagade beslutet. Domstolen var inte enig; en ledamot fann att namnet inte kunde anses ha en sådan språklig form att det var olämpligt som efternamn. Den argumentation som fördes i den skiljaktiga meningen kom i princip att bilda mönster för en lång rad senare avgöranden från PBR. PBR , mål nr N 89-007 Montroyal, Montchristell, Montmarchal PRV godkände inte något av namnen, vilka ansågs till sin bildning ha sådan form att de inte var lämpliga som efternamn här i landet. PBR gjorde en annan bedömning och anförde, efter ett längre resonemang kring namnskickets förmåga att acceptera och uppta främmande inslag: Namn som avviker från de gängse har i upptagits i det svenska namnförrådet utan större svårighet. Den nuvarande namnlagstift- ningen syftar till en långt gående frihet i fråga om namnval. Dessa för- hållanden, och den vikt som måste tillmätas den enskildes önskan om byte till ett visst namn, medför att ett nybildat namn inte bör bedömas som olämpligt annan än om det står klart att en användning av namnet av någon särskild anledning skulle vålla en inte obetydlig olägenhet. Att namnet ger intryck av att vara av utländskt ursprung, dvs. inte svenskt, finskt eller samiskt, medför alltså inte i och för sig att det är olämpligt. Som sådant bör det bedömas först om det måste antas vålla större olägenhet än andra namn, som trots t.ex. avvikelser från in- hemskt språkbruk i fråga om stavning eller uttal, visat sig godtagbart kunna tjäna sitt syfte i . – Namnet Montroyal kan, mot bak- grund av det anförda, inte anses ha en sådan språklig form att det skulle vara olämpligt som efternamn här i landet. En ledamot var skiljaktig och ansåg att Montroyal hade en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn här i landet. Ledamoten ansåg däremot att namnet Montchristell – på grund av sin uppbyggnad av inom inhemskt namnskick kända element – hade en sådan språklig form att det fick anse godtagbart för svenska förhållanden. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning PBR , mål nr N 90-001 Ljussfär PRV avslog ansökan på grund av att namnet till sin bildning ansågs ha en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn. PRV instämde härvid i yttrande från verkets språkvetenskapliga rådgivare som hade anfört bland annat att slutleden sfär saknar anknytning i svenskt efternamnskick och knappast är lämpligt att introducera som ny slutled. PBR gjorde ingen annan bedömning än PRV och ändrade inte beslutet. PBR , mål nr N 90-007 de , de eller de PRV avslog ansökan och stödde sig härvid på ett yttrande från verkets språkvetenskapliga rådgivare som hade anfört att de två förstnämnda förslagen stred mot svensk rättstavning och beträf- fande det sistnämnda att det förelåg förväxlingsrisk med det befint- liga namnet . PRV hänvisade även till att nybildade namn med prefix som efternamn enligt praxis inte kan godkännas. PBR ändrade inte PRV:s beslut. PBR , mål nr N 90-014 Kashmiri PRV avslog ansökan och instämde därmed i den bedömning som verkets språkvetenskapliga rådgivare hade gjort när denne anfört att namnet radikalt avviker från svenskt efternamnsskick och att endast ett par främmande efternamn slutar på –iri, varför Kashmiri strukturellt sett skulle stå helt isolerat. Därtill kommer att namnet är störande likt namnet på den indiska provinsen och den därmed likalydande vävnadsbeteckningen kashmir, vilken inte lämpar sig som bas för svensk efternamnbildning. PBR ändrade på PRV:s beslut och anförde att namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt har en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning PBR , mål nr 91-423 Lebélia PRV avslog ansökan och hänvisade till ett yttrande från verkets språkvetenskapliga rådgivare som hade anfört att namnet till sin struktur avvek alltför starkt från svenskt efternamnsskick och att slutleden –élia var okänd och inte heller lämplig i svenska efter- namn. PBR fann dock att det sökta namnet inte genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 91-492 van PRV avslog ansökan och anförde som skäl att namn med prefix till sin bildning inte är lämpliga som nybildade efternamn här i landet. PBR fann inte skäl att ändra PRV:s beslut. PBR , mål nr 92-300 Osomas PRV avslog ansökan. PBR fann dock att namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 94-011 Desimons PRV avslog ansökan. PBR fann att namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 92-097 Blackboy PRV avslog ansökan med motivering att namnet till sin bildning hade en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn här i landet. PBR fann inte skäl att ändra PRV:s avslagsbeslut. En ledamot i var skiljaktig i fråga om motivering och anförde: Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning Jag finner att Blackboy, som består av element som utan problem kan användas i efternamn i (, Blackwall; , Boyner etc) varken genom dess uttal, stavning eller på annat sätt har en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. Hinder mot bifall till ansökningen föreligger därför inte enligt 12 § 1 namnlagen. Om namnet har sökanden emellertid anfört, att dess betydelse och klang visar en solidaritet och identifikation med färg- ade/svarta, och också bl.a. anspelar på den syndabocksroll sökanden upplever sig ha i sin familj. Den emotionella karaktär sökanden själv uppfattar hos namnet kan enligt min uppfattning leda till att en på- taglig risk finns för att namnet kan leda till obehag hos sin bärare. Av den anledningen finner jag hinder mot att bifalla ansökningen före- ligger enligt sista punkten nyssnämnt lagrum. PBR , mål nr 94-120 Mackaldener PRV avslog ansökan med motivering att namnet till sin bildning har en sådan språklig form att det inte är lämpligt som efternamn här i landet. PBR fann att namnet inte genom dess uttal eller stav- ning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn här i landet. Hinder mot bifall till ansök- ningen ansågs därför inte föreligga enligt 12 § 1 namnlagen. PBR , mål nr 94-738 Bargabriel PRV avslog ansökan och instämde därvid i yttrande från verkets språkliga rådgivare som hade anfört att namn av detta slag, med förleder som Bar- och Barr-, var främmande för svenskt efter- namnsskick. PBR fann att namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 95-295 Wardbourg PRV avslog ansökan. PBR fann dels att det sökta namnet inte var så likt det befintliga namnet Vadborg att det var lätt att förväxla med detta, dels att namnet inte genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. Hinder mot att bifalla ansök- ningen förelåg därför varken enligt 13 § första stycket 1 eller 12 § 1 namnlagen. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning PBR , mål nr 92-532 Karlsfoo PRV avslog ansökan. PBR, som biföll ansökningen, fann att det sökta namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 95-138 Barasmar PRV avslog ansökan med motivering att namnet till sin bildning hade en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn här i landet. PBR fann att det sökta namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet och biföll ansökan. PBR , mål nr 95-790 Fafnirsbane PRV avslog ansökan och angav som skäl att namnet var olämpligt på grund av att namnet var binamn i nordisk mytologi och betyder Fafnirs (ormens) baneman. PBR fann att det sökta namnet varken till bildning, uttal eller stavning hade en sådan språklig form att det inte var lämpligt som efternamn här i landet. Inte heller i övrigt förelåg, såvitt visats, hinder enligt 12 § namnlagen. PBR , mål nr 95-757 Tatrina PRV avslog ansökan. PBR fann att det sökta namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. PBR , mål nr 95-718 Bräda PRV avslog ansökan. PBR fann att det sökta namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. Inte heller fann PBR att namnet, i större utsträckning än många andra namn kunde antas leda till obehag för den som bär det. Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning PBR , mål nr 96-170 Adakis PRV avslog ansökan. PBR fann att det sökta namnet varken genom dess uttal eller stavning eller på annat sätt hade en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet. Hinder mot bifall till ansökningen ansågs därför inte föreligga enligt 12 § 1 namnlagen. PBR , mål nr 95-709 PRV avslog ansökan. PBR lämnade besvären utan bifall, varvid domstolen anförde att namnbildningar innehållande prefix – von, de, van etc. – i praxis anses ha en sådan språklig form som enligt 12 § 1 namnlagen inte är lämplig för nybildade efternamn. PBR , mål nr 97-365 Eef PRV avslog ansökan och anförde som skäl att namnet saknar stöd i svenskt efternamnsskick och att det inte heller har en sådan inter- nationellt gångbar form som skulle göra det lämpligt för bruk i . PBR undanröjde PRV:s beslut och anförde: Visserligen innehåller det sökta efternamnet Eef inte något befintligt ord eller ortsnamnsled vilket de enligt sökanden jämförbara efter- namnen En (Een) och Ek (Eek) gör, såsom språkveten- skapliga rådgivare yttrat i namnärendet. Enligt Patentbesvärsrättens bedömning kan emellertid namnet Eef till sin bildning ändå inte anses ha en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efter- namn här i landet. Hinder mot bifall till ansökningen på av Patent- verket anfört skäl föreligger därför inte. RÅ 1997 ref. 75 I Beachman En person hade sökt tillstånd till byte till det nybildade efter- namnet Beachman under åberopande att namnbytet skulle under- lätta en planerad bosättning i . PRV avslog i ett inledande ärende ansökan med hänvisning till att namnet till sin bildning och stavning hade en sådan form att det inte var lämpligt som efter- namn här i landet. Sedan målet återförvisats av PBR medgav PRV det begärda namnbytet. Godkännandet överklagades till PBR, som emellertid vidhöll att namnet Beachman inte kunde anses ha en Förvärv av efternamn i annan än familjerättslig ordning sådan språklig form att det var olämpligt som efternamn här i landet. I sin domsmotivering anförde PBR bland annat följande. Beachman är ett nybildat namn, och frågan är alltså om hinder mot bifall till ansökningen möter på grund av att namnet har en sådan språklig form att det inte skulle vara lämpligt som efternamn här i landet.