sou · H1B372 · 2013-10-09 00:00:00 — Har gäldenären däre- mot visat uppenbar likgiltighet att följa sin tidigare betalningsplan kan skuldsanering aktualiseras först . I det fallet ska gäldenärens ansträngningar att betala sina skulder beaktas sär- skilt. Om gäldenären genomfört en skuldsanering ska hänsyn tas till den tid som förflutit sedan gäldenären skuldsatte sig och gälde- närens förmåga och vilja att sköta sina skulder.6 Enligt uppgift från det finska är det ovanligt att gäldenärer ansöker om skuldsanering en andra gång. Även i den norska lagstiftningen anges ett uttryckligt hinder mot att bevilja en gäldenär skuldsanering mer än . Genom en lagändring infördes en möjlighet till undantag vid sär- skilda skäl.7 Lagstiftaren uttalade att skuldsanering endast ska vara möjlig att få en gång, men att det kan förekomma situationer där det vore orimligt att inte ge gäldenären en andra chans. Som exem- pel angavs att gäldenären oförskyllt drabbats av att skuldsaneringen upphävts, på grund av att skulder inte räknats med i beslutet eller att andra medgäldenärer agerat felaktigt. En förutsättning för att inleda skuldsanering på nytt angavs vara att gäldenären inte kan klandras nämnvärt för att den tidigare skuldsaneringen upphävts.8 510 a § lagen om skuldsanering för privatpersoner. 6Se den finska propositionen 98–2002, med förslag till lagar om ändring av lagen om skuld- sanering för privatpersoner samt 88 § lagen om beskattningsförfarande, s. 53. 7Se § 1–4 tredje stycket stycke 3 gjeldsordningsloven. 8Se den norska propositionen, Ot.prp. 99 (2001–2002) Om lov om endringer i lov nr. 99 om frivillig og tvungen gjeldsordning for privatpersoner mv. (gjeldsordnings- loven). Möjlighet att beviljas skuldsanering på nytt I de danska reglerna om skuldsanering för näringsidkare i konkurs uppställs ett hinder mot att beviljas skuldsanering på nytt om skuldsanering enligt dessa regler har beviljats de senaste tio åren.9 I övrigt anger inte den danska lagstiftningen några begräns- ningar för att få skuldsanering en andra gång eller någon tidsgräns för när det är möjligt att ansöka på nytt. När skuldsanering infördes i dansk rätt övervägde lagstiftaren en begränsningsregel. Det konstaterades då att skuldsanering i all- mänhet bör ses som en engångsföreteelse, men att det ändå kan finnas situationer som motiverar att gäldenären får en andra chans. Som exempel på ett sådant fall angavs om gäldenären uppfyllt sina skyldigheter enligt den första skuldsaneringen och därefter helt utan egen förskyllan återigen hamnat i överskuldsättning. Det bedömdes därför inte vara lämpligt att införa någon bestämmelse som begränsade gäldenärens möjligheter att beviljas skuldsanering på nytt.10 Förslag: En gäldenär som har misslyckats med sin skuld- sanering och fått den upphävd, ska utan några begränsningar kunna beviljas skuldsanering igen. För gäldenärer som har genomgått en skuldsanering och skuldsatt sig på nytt bör dock möjligheten vara fortsatt begränsad till om det bedöms finnas synnerliga skäl. Lagtexten ska därför ändras på så sätt att det anges att en gäldenär som har fullgjort en skuldsanering kan beviljas skuldsanering på nytt endast om det finns synner- liga skäl för detta. Skuldsanering är ett extraordinärt institut med långtgående konse- kvenser för både gäldenär och borgenärer. Grundtanken är därför att en gäldenär normalt sett inte ska ha möjlighet att genomgå en skuldsanering i livet. I lagen anges att skuld- sanering inte kan beviljas en gäldenär som har fått en sådan, annat än om det finns synnerliga skäl. Detta rekvisit anger att 9Se 29 kap. § 231 a. stycke 6 konkursloven. 10Se den danska propositionen, Betænkning om Gældssanering afgivet af det af justits- ministeriet den 20 januar 1977 nedsatte udvalg, s. 128 f. Möjlighet att beviljas skuldsanering på nytt utrymmet för avsteg från huvudregeln är mycket begränsat. I förar- betena har också betonats att det inte kan komma ifråga annat än i sällsynta undantagsfall. Därtill framgår av uppgifterna från Krono- fogdemyndigheten att det endast är ett fåtal gäldenärer som har beviljats skuldsanering en andra gång. Den praxis som finns refererad från domstolarna visar också på en restriktiv hållning i frågan, även om Högsta domstolens senaste avgörande markerar en mer nyanserad bedömning. Vi anser att utrymmet för skuldsanering en andra gång måste vara begränsat. Det är viktigt att skuldsaneringsinstitutet inte upplevs som stötande och att det inte påverkar den allmänna betal- ningsmoralen negativt. Skuldsanering ska därför även fortsättnings- vis vara något som en överskuldsatt gäldenär som huvudregel kan få möjlighet till endast en gång i livet. får lagstiftningen inte leda till inlåsningseffekter, så att lagens utformning i sig bidrar till att överskuldsatta personer avhålls från att försöka lösa sin eko- nomiska problematik genom att avstå ifrån att ansöka om skuld- sanering. Vid våra samråd har tydligt framgått att budget- och skuldrådgivare på grund av lagens utformning avråder gäldenären från att ansöka, om de bedömer att den skuldsatte kommer att klara av en femårig avbetalningsplan. Ett sådant förhållningssätt kan bidra till att gäldenärens skuldsanering fördröjs i onödan, men också att vissa gäldenärer aldrig kommer ifråga för en ansökan om de avråds från detta. I sammanhanget måste också beaktas att andelen upphävda skuld- saneringar kan komma att öka. Den senaste lagändringen om skulder- nas ålder har lett till att skuldsanering beviljats även dem som inte tidigare varit föremål för löneutmätning eller i övrigt levt med begränsade ekonomiska ramar . Dessa personer kan tänkas vara mindre förberedda på den pressade ekonomiska situa- tion som en skuldsanering innebär. Därmed finns en ökad risk för att skuldsaneringen kan komma att upphävas. Även vårt förslag om ett förenklat ansökningsförfarande kan bidra till att skuldsanering beviljas för något fler gäldenärer som inte är tillräckligt förberedda. Med hänsyn till detta finns det skäl att överväga ett mildare förhåll- ningssätt i frågan om en andra chans för dem som misslyckats. Det finns även situationer där gäldenären inte är den främsta anledningen till att en skuldsanering upphävs. Enligt uppgift från beror t.ex. av deras om- prövningsärenden på felaktigheter som begåtts av myndigheten Möjlighet att beviljas skuldsanering på nytt under handläggningen av skuldsaneringsärendet.11 Även i övrigt kan det finnas orsaker till att en skuldsanering upphävs, som inte främst beror på gäldenärens eget agerande. I sådana fall framstår det som särskilt angeläget att den skuldsatte får möjlighet till en ny chans. I skuldsaneringslagen görs inte någon åtskillnad mellan de gäldenärer som söker på nytt efter att tidigare ha beviljats skuld- sanering. Det krävs alltså synnerliga skäl för både den som har full- gjort en tidigare skuldsanering och den som fått sin skuldsanering upphävd, t.ex. på grund av att han eller hon inte klarat av att följa betalningsplanen. Med hänsyn till förarbetsuttalandet om att vikt ska läggas vid hur gäldenären skött sin tidigare skuldsanering har likväl den gäldenär som klarat av att genomföra en skuldsanering bättre möjligheter till en andra chans. Det kan ifrågasättas om det är rimligt att en gäldenär som inte klarat av att genomföra sin skuldsanering ska vara förhindrad att beviljas en sådan på nytt. Den gäldenären befinner sig fortfarande i sin ursprungliga skuldproblematik. De gamla skulderna finns kvar och någon ekonomisk rehabilitering har inte skett. Borgenärerna har i sin tur kvar sina fordringar på gäldenären som om någon skuldsanering aldrig hade ägt rum. En påbörjad skuldsanering kan därför inte sägas ha inneburit någon påtaglig rättsförlust för borge- närernas del. Visserligen har gäldenären i samband med den miss- lyckade skuldsaneringen tagit i anspråk både borgenärernas och samhällets resurser, men det bör enligt vår mening inte få till följd att han eller hon ska förhindras från att ansöka på nytt. Det är tvärtom angeläget att denna grupp gäldenärer uppmuntras till ett nytt försök. har i sitt senaste avgörande i frågan om synnerliga skäl öppnat upp för en något mer generös bedömning avseende de situationer då gäldenären har misslyckats med en skuldsanering. Trots det anser vi att det finns anledning att ytter- ligare förändra reglerna, så att fler gäldenärer ska våga ta steget att ansöka. Det är också angeläget att underlätta för budget- och skuld- rådgivarnas arbete, så att de inte känner sig tvungna att inta en lika restriktiv hållning som inför att råda gäldenärer att ansöka om skuldsanering. Våra samråd visar också att det finns stöd för en sådan reform. 11 Se Se , Verksamhetsanalys – Omprövningar inom skuldsaneringsprocessen, s. 27. Möjlighet att beviljas skuldsanering på nytt Vi föreslår därför att en gäldenär som av någon anledning har misslyckats med sin skuldsanering, oftast på grund av att betal- ningsplanen inte följts, och därför har fått den upphävd, bör kunna beviljas skuldsanering på nytt utan att det ska krävas synnerliga skäl för detta. Vid den allmänna skälighetsbedömningen får i stället beaktas de omständigheter som ledde fram till att den tidigare skuldsaneringen upphävdes. Det bör inte finnas någon egentlig begränsning i antalet gånger en gäldenär kan beviljas skuldsanering på nytt. Inte heller bör det finnas något krav på att ska ha förflutit efter den senaste skuldsaneringen. Omständigheterna i det enskilda fallet måste beaktas vid bedömningen. För gäldenärer som genomgått en skuldsanering och därigenom blivit skuldfria men återigen skuldsatt sig bör däremot möjlighet- erna vara fortsatt begränsade. Lagen bör därför ändras genom att i lagtexten ange, att en gäldenär som har fullgjort en skuld- sanering kan beviljas skuldsanering på nytt endast om det finns synnerliga skäl för detta. 12Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären För att en gäldenär ska klara av att ansöka men även genomföra en skuldsanering är det nödvändigt att samhället erbjuder ett tillräck- ligt stöd för detta. Det främsta stödet under skuldsaneringspro- cessen erbjuds genom kommunernas budget- och skuldrådgivning. Enligt skuldsaneringslagen är kommunerna skyldiga att inom ramen för eller på annat sätt lämna råd och anvisningar i budget- och skuldfrågor till skuldsatta personer. Det anges särskilt att skyldigheten gäller även under skuldsaneringsförfarandet och för en betalningsplan (2 § andra stycket). I vårt uppdrag ligger att analysera om den hjälp som det all- männa lämnar är tillräcklig. För att förbättra möjligheterna för de gäldenärer som uppfyller skuldsaneringslagens krav med att ansöka och genomföra en skuldsanering är det nödvändigt att utreda budget- och skuldrådgivarnas roll. Våra förslag om ett nytt ansöknings- förfarande (kapitel 7) och ändrade former för gäldenärens betal- ningar (kapitel 9–10) aktualiserar denna fråga särskilt. I detta kapitel kommer vi inledningsvis att redogöra för lag- regleringen kring budget- och skuldrådgivarnas verksamhet och hur frågan har behandlats vid tidigare lagstiftningsarbete (avsnitt 12.2). Därefter följer en redovisning av de synpunkter som har framkommit vid våra samråd (avsnitt 12.3) och för den statistik som finns på området (avsnitt 12.4). Slutligen presenterar vi våra överväganden i frågan om budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären under skuldsaneringsprocessen, om det finns skäl för åtgärder och i så fall hur dessa bör utformas (avsnitt 12.5). Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären 12.2Nuvarande ordning och dess bakgrund När skuldsaneringslagen infördes angavs i lagtexten att kommunen inom ramen för eller på annat sätt var skyldig att lämna råd och anvisningar till skuldsatta personer.1 Det uttalades att detta var en precisering av kommunernas generella ansvar enligt socialtjänstlagen, att se till att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver.2 Avsikten med den ekonomiska råd- givningsverksamheten var att förebygga överskuldsättning genom att på ett tidigt stadium hjälpa gäldenärer att hitta en lösning på sina problem. Den skulle dessutom aktivt medverka till att aktuali- sera frågan om skuldsanering och bistå vid en ansökan om detta.3 Av skuldsaneringslagen framgick däremot inte närmare hur kommunerna skulle organisera sin rådgivningsverksamhet.4 Vid genomförandet av lag, då det första steget i skuld- saneringsprocessen (egenförsöket) avskaffades, konstaterade rege- ringen att en stor del av rådgivarnas arbete går åt till att motivera, stödja och vägleda gäldenären i dennes försök att få ordning på sin ekonomiska situation. Att gäldenärerna lyckas med detta ansågs vara en viktig förutsättning för att de ska klara av en skuldsanering och bli ekonomiskt rehabiliterade. Rådgivningsverksamheten bedömdes även fylla en mycket viktig funktion för dem som inte kommer ifråga för skuldsanering.5 Regeringen menade att avskaffandet av egenförsöket inte skulle minska gäldenärens stödbehov i någon nämnvärd utsträckning, men att det skulle kunna leda till en något ändrad inriktning för de kommunala insatserna. Gäldenärens skyldigheter att fylla i ansökan och i övrigt aktivt medverka under skuldsaneringsförfarandet ansågs även fortsättningsvis kräva stöd från kommunerna.6 I propositionen betonades särskilt stödet till gäldenären under en pågående betalningsplan. En professionell vägledning från den första rådgivningskontakten till betalningsplanens slut förväntades öka möjligheterna att skuldsaneringen skulle innebära en verklig rehabilitering för fler gäldenärer. I lagtexten klargjordes därför att kommunens rådgivningsskyldighet skulle gälla under såväl skuld- saneringsförfarandet som löptiden för en betalningsplan. 1Se 1 § skuldsaneringslagen (1994:334) i dess lydelse mellan och . 1993/94:123, s. 193. 1993/94:123, s. 81 f. 1993/94:123, s. 193. 2005/06:124, s. 36. 2005/06:124, s. 36 f. Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären ansågs inte finnas något behov av att särskilt lagreglera hur kom- munerna skulle organisera sin verksamhet.7 Behovet av stöd vid ansökan och under skuldsaneringen Flera samrådsparter framhåller budget- och skuldrådgivarnas bety- delse under skuldsaneringsprocessen. Skuldsaneringsteamen i , och anser att ansökan blir mycket bättre om gäl- denären har biståtts av en rådgivare. Skuldsaneringsteamet i Öster- sund konstaterar att gäldenärer som har haft kontakt med en budget- och skuldrådgivare ofta lyckas bryta sin skuldsättning, så att antalet skulder inte ökar. De anser att det är först då som gälde- nären har förutsättningar att genomföra en skuldsanering och leva på existensminimum. Enligt i är det sällan tillräckligt att enbart informera gäldenären utan att det även krävs ett mer aktivt stöd, t.ex. för att fylla i ansökan. Där beskriver man skuldsaneringen som en ofta känslomässig påfrestning för gäldenären och att det därför är vik- tigt med ett personligt stöd under skuldsaneringen, som kan moti- vera när det känns svårt. Även gäldenärernas kurativa behov, t.ex. för att prata av sig. Enligt är det viktigt att det finns ett starkt stöd från budget- och skuldrådgivarna, inte enbart i samband med ansök- ningsförfarandet utan också för att den enskilde ska klara av sin betal- ningsplan, och ha kontroll över sin ekonomi. Hon anser att det är viktigt att gäldenären får rådgivning för att undvika att hamna i en liknande skuldsituation. Även skuldsaneringsteamen i och , verkställighetsteamet i , , Intrum , Alektum Inkasso, i betonar behovet av ett starkt stöd under hela skuldsaneringsperio- den. Intrum , Alektum Inkasso och Kredit-Inkasso uttrycker en oro över att skuldsaneringsgäldenärer skuldsätter sig på nytt och att det rehabiliterande syftet med skuldsaneringen därmed inte upp- fylls. De har noterat att vissa skuldsaneringsgäldenärer får nya skulder som de inte klarar av att betala, vilket inte alltid kommer till kännedom. 7 Se prop. 2005/06:124, s. 36 f. Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären gäller detta av gäldenärerna. Intrum anger att gäldenärer som fått ett s.k. nollbeslut oftare återfaller i skuld- sättning än de som betalar enligt en betalningsplan. De föreslår att gäldenärer med nollbeslut bör träffa en budget- och skuld- rådgivare under hela skuldsaneringsperioden, för samråd om sin ekonomiska situation. Intrum anser därför att det vid ett sådant tillfälle borde göras en kreditprövning för att kontrollera att inte någon ny skuldsättning tillkommit. Enligt Alektum Inkasso bör rådgivningen vara inriktad mot en mer stödjande roll efter beviljad skuldsanering, i syfte att undvika återskuldsättning. Kredit-Inkasso anser att rådgivarna mot slutet av skuldsaneringsperioden borde hålla uppföljande samtal med gäldenären. Intrum , Alektum Inkasso och Kredit-Inkasso förordar att det i beslutet om skuldsanering hänvisas till en budget- och skuld- rådgivare, som kan fungera som en kontaktperson för fortsatt stöd . denna uppfattning, men betonar att det bör vara frivilligt för gäldenären att ta kontakt. Frivilligheten framhålls också av budget- och skuld- rådgivarna i , som inte heller tycker att det bör hänvisas till en viss person. Skuldsaneringsteamet i tycker däremot att det vore bra om det föreskrivs att gäldenären ska ha kontakt med en budget- och skuldrådgivare under skuldsaneringen. Skuldsaneringsteamen i , och , verk- ställighetsteamet i , överförmyndarförvalningen i , budget- och skuldrådgivarna i , arbetslöshetskassorna, behand- lingshemmet , diakonerna och Intrum beskriver långa köer till vissa budget- och skuldrådgivare. Skuldsaneringsteamet i anser att det är stora skillnader mellan olika kommuner, beroende på hur mycket resurser som läggs på rådgivningsverksam- heten. Diakonerna pekar på att verksamheten påverkas mycket av vilken del av kommunen som är uppdragsgivare. Enligt budget- och skuldrådgivarna i leder långa kötider till att många gäldenärer inte orkar vänta på hjälp och därför inte så sällan tappar motiva- tionen. Diakonerna ger uttryck för att de långa väntetiderna drabbar särskilt hårt i de områden där det är vanligt med låg utbild- ningsnivå, begränsade kunskaper om att sköta sin ekonomi och ett dåligt socialt skyddsnät. Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären Enligt Intrum har rådgivningens lokaler ibland en olycklig geografisk placering, som begränsar tillgängligheten för gäldenärerna. Budget- och skuldrådgivarna i och kuratorerna pekar på att personer med psykiska handikapp kan ha svårt att ta sig till en budget- och skuldrådgivare. Diakonerna anser att det är bra om rådgivningen kan erbjuda öppen mottagning, eftersom det gör det möjligt för dem att följa med den enskilde och på så sätt hjälpa till att sätta igång skuldsane- ringsprocessen. De budget- och skuldrådgivare som vi har träffat har organiserat sin verksamhet på olika sätt. I hålls en öppen mottagning , vid vilken alla gäldenärer som kommer erbjuds ett första rådgivande samtal. Därefter bokas gäldenären in på en andra träff inom två–. Där finns inte någon kötid.8 Gäldenärer som kontaktar budget- och skuldrådgivarna i brukar bokas till ett första möte inom två–. Kötiden är en vecka.9 I skiljer sig verksamheten åt mellan de olika stadsdelarna, men har en större samsyn eftersträvats. Det finns t.ex. ett krav på att alla rådgivare ska erbjuda öppen mottagning men det varierar hur den är utformad. I en stadsdel krävs t.ex. att gäldenären bokar tid till den öppna mottagningen! I vissa fall kan det också dröja innan gäldenären därefter erbjuds ett andra möte. Kötiden i hela är sex veckor.10 Budget- och skuldrådgiv- ningen i erbjuder öppen mottagning och telefonrådgivning . Där har man inte någon kötid.11 Man bistår även bl.a. kommuns invå- nare med rådgivning, som emellertid kräver att först meddelat ett biståndsbeslut för att en gäldenär ska få tillgång till budget- och skuldrådgivare. I finns ingen öppen mottagning eller fasta telefontider för rådgivning. Där erbjuds ett informations- besök efter första kontakt, varefter gäldenären ställs i kö för ytterligare möte. är kötiden åtta veckor.12 På grund av direktiv från kommunen att ta extra hänsyn 8Se 2013:10, Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013 – en lägesrapport, bilaga 3, s. 4. 9Se 2013:10, Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013 – en lägesrapport, bilaga 3, s. 4. 10Se 2013:10, Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013 – en lägesrapport, bilaga 3, s. 1. 11Se 2013:10, Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013 – en lägesrapport, bilaga 3, s. 5. 12Se 2013:10, Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013 – en lägesrapport, bilaga 3, s. 9. Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären till barn erbjuds barnfamiljer i förtur framför evighetsgälde- närer som vill ansöka om skuldsanering. Enligt visar hennes forskning att det sätt på vilket gäl- denären blir bemött av bl.a. budget- och skuldrådgivarna får betydelse för motivationen att ta sig ur sin skuldproblematik. att bemötandet varierar mellan olika rådgivare, men att majoriteten av dem har ett gott bemötande. Även i har goda erfarenheter i det avseendet. uppger skuldsaneringsteamet och verkställighetsteamet i att gälde- närer berättat om att budget- och skuldrådgivare inte sällan är mäst- rande och uppfostrande i sitt tilltal till gäldenären. Detta är något som även kuratorerna har omvittnat. Skuldsaneringsteamet i och behandlingshemmet har lämnat uppgifter om gäldenärer som upplevt sig ha blivit dåligt behandlade vid rådgivningen. Budget- och skuldrådgivningens roll inför en ansökan Skuldsaneringsteamen i , , , , verk- ställighetsteamen i och , överförmyndarförvalt- ningen i och vissa av diakonerna uppger att budget- och skuldrådgivarna gör egna bedömningar av gäldenärens förutsätt- ningar att få skuldsanering. Det har framkommit att de ibland avrå- der gäldenärer från att ansöka och att andra har fått besked om att de kommer att beviljas skuldsanering. Enligt skuldsaneringsteamet i har vissa rådgivare även försökt hindra gäldenären från att ansöka eller vägrat att hjälpa till med en ansökan. Verkställighetstea- met i och skuldsaneringsteamet i har också uppmärk- sammat att vissa rådgivare har lämnat felaktiga råd. Skuldsanerings- teamen i , , och samt verkställig- hetsteamen i och anser att rådgivarna inte ska göra egna bedömningar. Enligt skuldsaneringsteamet i kan en uppmaning till en gäldenär att avvakta med att ansöka bidra till att den enskilde inte ansöker alls. Men man har betonat att det är viktigt att gäldenären får en realistisk bild av förutsätt- ningarna att få skuldsanering. Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären Intrum har invänt mot att vissa budget- och skuld- rådgivare ser skuldsanering som enda lösningen och inte i tillräcklig omfattning undersöker andra alternativ, som t.ex. privata överens- kommelser eller ackord. Budget- och skuldrådgivarna i uppger att de brukar utreda om kraven enligt skuldsaneringslagen är uppfyllda och om så inte är fallet förespråkar de inte heller någon skuldsanering. Vissa rådgivare hjälper inte heller till med att ansöka i de fall gäl- denären inte är tillräckligt överskuldsatt. Rådgivarna anser att det även är nödvändigt att gäldenären är redo att genomgå en skuld- sanering. Vissa kan därför bromsa en gäldenär i syfte att denne ska få insikt i vad som gått snett och vad som måste åtgärdas. Man upp- muntrar inte heller till en ansökan förrän hushållsekonomin bedöms vara i ordning. De anser också att det är viktigt att göra en prognos över betalningsförmågan, för att gäldenären ska förstå sin eko- nomiska situation och inte skuldsätta sig på nytt. De skulle våga hjälpa fler att ansöka om det fanns en betalningsförmedling som underlättade för gäldenären att klara av en betalningsplan. Budget- och skuldrådgivarna i menar att det inte är deras uppgift att bedöma om gäldenären har förutsättningar att få skuldsanering och att de därför alltid hjälper till om en gäldenär vill ansöka. Men de har som rutin att informera om vilka alternativa lösningar som finns.