sou · H1B353 · 2013-06-28 00:00:00 — Om en sådan överlåtelse sker ska föreskrifterna i denna lag om landsting eller kommun gälla för den till vilken uppgiften överlåtits. Om ett landsting och en kommun har träffat en överens- kommelse enligt andra stycket, får överlåtaren lämna sådant ekonomiskt bidrag till mottagaren som motiveras av överenskom- melsen. Har en överlåtelse skett från ett landsting till samtliga kommuner som ingår i , får kommunerna lämna ekonomiska bidrag till varandra, om det behövs för kostnads- utjämning mellan kommunerna. Denna lag träder i kraft . 20 Senaste lydelse 2010:480. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Kommunen får sluta avtal med annan om att utföra kom- munens uppgifter inom social- tjänsten. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndig- hetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Kommunen får med bibe- hållet huvudmannaskap sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i naturgaslagen (2005:403) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 och 2 §§ naturgaslagen (2005:403) ska ha följande lydelse. Ett sådant kommunalt företag som avses i 3 kap. 16-18 §§ kommunallagen (1991:900) får, trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen om anknytning till kommunens område eller dess medlemmar, utanför kom- munens område bedriva En sådan juridisk person som avses i 3 kap. 16 a–18 b §§ kommunallagen (1991:900) får, trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen om anknytning till kommunens område eller dess medlemmar, utanför kom- munens område bedriva 1.handel med naturgas samt därmed sammanhängande verk- samhet, eller 2.överföring av naturgas i geografisk närhet till företagets överföringsverksamhet inom kommunen i syfte att uppnå en ändamålsenlig överföringsverksamhet. Om ett sådant kommunalt företag som avses i 3 kap. 16– 18 §§ kommunallagen (1991:900) bedriver handel med naturgas samt därmed sammanhängande verksamhet, skall verksamheten drivas på affärsmässig grund och redovisas särskilt. Om företaget även bedriver sådan verksamhet som avses i 7 kap. 1 § 1 ellagen (1997:857), får företaget redo- visa de berörda verksamheterna tillsammans. Om en sådan juridisk person som avses i 3 kap. 16 a–18 b §§ kommunallagen (1991:900) bedr- iver handel med naturgas samt därmed sammanhängande verk- samhet, ska verksamheten drivas på affärsmässig grund och redo- visas särskilt. Om företaget även bedriver sådan verksamhet som avses i 7 kap. 1 § 1 ellagen (1997:857), får företaget redo- visa de berörda verksamheterna tillsammans. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) Härigenom föreskrivs att 38 § fjärrvärmelagen (2008:263) ska ha följande lydelse. Om ett kommunalt företag som avses i 3 kap. 16–18 §§ kommunallagen (1991:900) bedriver fjärrvärmeverksamhet, ska verksamheten bedrivas på affärsmässig grund. Om en sådan juridisk person som avses i 3 kap. 16 a–18 b §§ kommunallagen (1991:900) bedriver fjärrvärmeverksamhet, ska verksamheten bedrivas på affärsmässig grund. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2008:962) om valfrihetssystem Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § lagen (2008:962) om valfrihetssystem ska ha följande lydelse. Den upphandlande myndig- heten ska till enskilda lämna information om samtliga leve- rantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Den upphandlande myndig- heten ska till enskilda lämna information om samtliga leve- rantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för valfrihetssystemet. Informationen ska lämnas i enlighet med vad som anges i 6 kap. 8 a § andra stycket kom- munallagen (1991:900). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 22 §, 10 kap. 41 §, 11 kap. 40 §, 14 kap. 18 §, 15 kap. 34 §, 18 kap. 37 §, 24 kap. 7 § och 29 kap. 19 § skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Den kommun där den fri- stående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där den fri- stående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där den fri- stående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där en fri- stående skola som anordnar fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten. Den kommun där en fri- stående skola som anordnar fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där den fri- stående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där den stående skolan är belägen rätt till insyn i verksamheten. fri- Den kommun där den fri- har stående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. 21Senaste lydelse 2012:109. Den kommun där den inter- nationella skolan är belägen har rätt till insyn i skolans verk- samhet. Den kommun där den inter- nationella skolan är belägen har rätt till insyn i skolans verk- samhet för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och för att till- godose allmänhetens behov av insyn. fritidshem och sådan peda- utbildning i förskolor, förskole- gogisk verksamhet som avses i 25 kap. som kommunen anord- skolor, fritidshem, gymnasie- nar eller vars huvudman kom- munen har godkänt eller förklarat samt sådan pedagogisk verk- berättigad till bidrag. samhet som avses i 25 kap. och som erbjuds elever i kommunen. vad som anges i 6 kap. 8 a § andra stycket kom- munallagen (1991:900). Kommunen ska även infor- bedriva förskola, fritidshem eller fritidshem eller sådan peda- som avses i 25 kap. med bidrag gogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hem- kommunen enligt 8 kap. 21 §, 25 kap. 11 och 15 §§. 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 29 kap. 19 § ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade (dir. 2012:105, bilaga 1) att tillkalla en särskild utredare för att föreslå en modernisering av kommunallagen (1991:900, KL). Utgångspunkter för uppdraget ska bl.a. vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ramlag och att utredaren ska utgå från ett medborgarperspektiv. Utredningen ska genomföras som en bred översyn med målsätt- ning att åstadkomma en ändamålsenligt utformad lagstiftning. I uppdraget ingår vidare att göra en översyn av lagteknisk karaktär av kommunallagen. De delar av uppdraget som rör kommunalt ansvar i förhållande till privat utförd verksamhet och allmänhetens behov av insyn och information samt utvärdering av den fria nämndorganisationen ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt ska redovisas . I delbetänkandet ska utredaren redovisa i vilka kommunala verksamheter privata utförare vanligen förekommer och om möj- ligt även redovisa i vilken omfattning. Utredaren ska vidare beskriva hur kommunernas och landstingens huvudmannaskap för verksamhet som bedrivs i privat regi är reglerat, särskilt i fråga om kommunernas och landstingens ansvar för kontroll och uppfölj- ning respektive statens ansvar för tillsyn. I uppdraget ingår också att undersöka förutsättningarna för och överväga behovet av en enhetlig reglering av det kommunala ansvaret för kontroll, uppfölj- ning och tillsyn avseende privat utförd verksamhet. Utredaren ska också analysera hur gränsdragningen mellan det kommunala ansva- ret och det ansvar statliga tillsynsmyndigheter har för verksamhet som utförs i privat regi (entreprenad) kan tydliggöras. Utredaren ska vid behov lämna författningsförslag. Utredningens uppdrag och arbete I uppdraget ingår också att utreda förutsättningarna för att tyd- liggöra det kommunala ansvaret för ökad insyn i kommunala entreprenader och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag till en generell reglering som ålägger kommunerna en skyldighet att till- försäkra allmänheten sådan insyn. Utredaren ska också överväga behovet av en generell reglering som syftar till att ge medborgarna tillgång till information som behövs för att kunna välja utförare av kommunalt finansierad verksamhet. Utredaren ska vid behov lämna författningsförslag. Utredaren ska klargöra vad skollagens (2010:800) bestämmelser om kommuners rätt till insyn i enskild verksamhet innebär för kommunerna, och vid behov lämna författningsförslag. Slutligen ska utredaren göra en utvärdering av den fria nämnd- organisationen. 2.2Utgångspunkter och begränsning av uppdraget Av utredningens direktiv framgår att utgångspunkterna för upp- draget ska vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ramlag, att utredaren särskilt ska beakta vikten av tydlighet och enhetlighet för kommuner och landsting, att utredaren ska utgå från ett medborgarperspektiv, och att utredaren ska göra en inter- nationell utblick, som i första hand ska omfatta de övriga nordiska länderna. Det har inte ingått i utredarens uppdrag att föreslå några grundläggande förändringar av den statliga tillsynen. Det har inte heller ingått i uppdraget att hantera frågan om meddelarskydd, att föreslå att de privata företagen ska omfattas av offentlighetsprinci- pen eller att överväga eller föreslå ändringar i grundlag. Utredaren har vägt förslagen mot de konsekvenser som de får avseende ökad administrativ belastning för kommuner, landsting och domstolar. Utredningens direktiv omfattar bara kommunernas och lands- tingens uppföljning och kontroll av privata utförare och inte kontroll och uppföljning inom den kommunala verksamheten som utförs i egen regi. Därför har utredaren inte heller föreslagit för- fattningsändringar som omfattar kommunernas eller landstingens egen regi verksamhet. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har antagit namnet Utredningen om en kommunallag för framtiden. Utredningens uppdrag ska bedrivas utåtriktat och ska på lämp- ligt sätt kommunicera med berörda statliga myndigheter, kommu- ner, landsting, Kommuner och Landsting (SKL), övriga centrala parter på arbetsmarknaden, näringslivet samt övriga intres- senter. Utöver utredningens sekretariat har en expertgrupp och två referensgrupper deltagit i utredningsarbetet. tillsattes en expertgrupp med representanter från berörda departement, myndigheter och organisationer. Till gruppen förordnades experter från , Justitie- departementet, , , Social- departementet och . Därutöver för- ordnades experter från SKL, , Statens skolinspek- tion, , Kammarrätten i , , , och . Två referensgrupper har varit knutna till utredningen. I den parlamentariska referensgruppen har ingått representanter från alla riksdagspartier. I referensgruppen för organisationer och näringsliv har ingått representanter från , Företagarna, , , , , Avfall , , byggindustrier, Pen- sionärernas riksorganisation, och Handikappförbunden. Expertgruppen har träffats för sammanträden vid fem tillfällen under utredningens arbete. Den parlamentariska referensgruppen har träffats vid fyra tillfällen och referensgruppen för organisa- tioner och näringsliv har träffats . Enskilda leda- möter har också haft bilaterala kontakter med utredningens sekre- tariat. Utredningen har haft två samrådsmöten med om utredningens överväganden och förslag. Utredningen har träffat arbetsutskottet i och också haft kontakt med Avfall , Vårdföretagarna, , och LO i särskild ordning. Utredningens uppdrag och arbete Utöver de myndigheter och organisationer som finns företrädda i expertgruppen och de två referensgrupperna har utredningen haft kontakter med enskilda kommuner och landsting, bl.a. , och kommuner. arrangerade utredningen ett seminarium med rubriken av privata utförare ske av kommuner och landsting?. Inbjudna föredragshållare kom från SKL, Social- styrelsen, , Skolinspektionen, Vårdföretagarna och Avfall . Seminariet avslutades med en paneldiskussion. Utredningen har även fört en dialog med de utredningar som är särskilt angivna i dess direktiv, dvs. (U 2011:04), (S Fi 2010:06), Utredningen om inrät- tande av Inspektionen för vård och omsorg (S 2012:05), Utred- ningen om framtida valfrihetssystem inom (S 2012:08) och (S 2011:03). I fråga om allmänhetens tillgång till information har en dialog förts med Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (Ju 2012:11) och Utredningen om ägar- prövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11). Utredningen har vidare träffat (S 2011:06). Utredningen har också deltagit i flera konferenser såsom SKL:s demokratidag, konferensen ekonomi och Offentlig chef och Kommundirektörernas konferens. Utredningen har anlitat jur. dr. och advokaten för ett rättsutlåtande om fråga om krav på viss information i offentlig upphandling är förenligt med unionsrätten, se bilaga 2. I arbetet med utvärderingen av den fria kommunala nämndorga- nisationen har utredningen intervjuat företrädare för följande kommuner och landsting: kommun, kommun, Kungs- backa kommun, kommun, kommun, kommun, samt Västra . Vidare har justitieombudsmannen intervjuats. 3Privata utförare i verksamhet 3.1Stor frihet att använda olika utförare Den kommunala självstyrelsen innebär bl.a. att kommunerna och landstingen har en relativt stor frihet att själva organisera sin verksamhet. Den kommunala organisationsfriheten har också ökat genom kommunallag. En av de stora nyheterna i lagen var att kommunerna och landstingen gavs en omfattande frihet att själva välja organisation och besluta om vilka nämnder som ska inrättas. krav på att inrätta vissa obligatoriska nämnder slopades. Vid sidan av nämndorganisationen har kommunerna och landstingen också möjlighet att under vissa förutsättningar använda företag för sin verksamhet. Förutom möjligheten att organisera verksamheten i hel- eller delägda företag kan kommunerna och landstingen också anlita privat ägda företag för att utföra viss verksamhet. Historiskt är detta något som förekommit länge i den kommunala verksam- heten.1 Från rättsliga utgångspunkter definieras detta i kommunal- lagen som att verksamheten lämnas ut på entreprenad. Med entreprenad avses inte enbart att exempelvis upphandla en byggentreprenad. Även när driften av ett äldreboende upphandlas av ett privat företag är det ur ett juridiskt perspektiv en form av entreprenad. Utredningen använder begreppet privata utförare för att beteckna sådana aktörer som inte är hel- eller delägda kommunala bolag eller sådana stiftelser eller föreningar som avses i 3 kap. 17 och 18 §§ KL. Det kan vara fråga om ett aktiebolag, ett handelsbo- lag, en ekonomisk förening, en ideell förening, en stiftelse eller en 1 Riberdahl, Privatisering, entreprenad eller drift – juridiska aspekter, Förvalt- ningsrättslig , 1985, s. 137 ff. Privata utförare i verksamhet enskild individ som har ett avtal med kommunen eller . Verksamheten är normalt upphandlad enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, , lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, LUF, eller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV. Också idéburna och kooperativa organisationer kan vara privata utförare. Även privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som har samverkans- avtal med omfattas av begreppet, dock inte sådana yrkesutövare som p.g.a. olika övergångsbestämmelser har rätt till ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning respek- tive lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik.2 Det bör noteras att begreppet privata utförare är ett snävare begrepp än t.ex. enskild verksamhet i socialtjänstlagen (2001:453, SoL), eftersom detta kan syfta även på t.ex. kommunala företag eller t.o.m. en annan kommun. Privat utförare enligt utredningens definition är inte heller den enskilde som driver en fristående skola. Med begreppet kommunala företag avses i betänkandet en sam- lingsbeteckning för hel- och delägda kommunala bolag samt sådana stiftelser eller föreningar som regleras i 3 kap. 17 och 18 §§ KL. I de följande avsnitten kommer utredningen att beskriva de rättsliga förutsättningarna för att lämna över verksamhet till privata utförare och olika anledningar till att kommuner och landsting lämnar över verksamhet. Därefter kommer omfattningen av köp från privata utförare att redovisas. Utredningen kommer sedan att kortfattat beskriva formerna för att handla upp offentliga tjänster samt redogöra för vilken skyldighet kommuner och landsting har för att följa upp och kontrollera överlämnad verksamhet. Slutligen kommer utredningen att redogöra för vissa skillnader mellan verksamhet i egen regi och verksamhet som bedrivs av privata utförare. 2 Se mer i avsnitt 3.2.2. Privata utförare i verksamhet 3.2Rättsliga förutsättningar för att lämna över verksamhet till privata utförare Grundlagsstöd för att kommuner och landsting ska kunna lämna över verksamhet till privata utförare finns i 12 kap. 4 § regerings- formen, , av vilken det framgår att förvaltningsuppgifter kan lämnas över till juridiska personer och enskilda individer. Att kommuner och landsting har möjlighet att lämna över för- valtningsuppgifter till privata utförare framgår också av 3 kap. 16 § KL. I bestämmelsen anges att kommuner och landsting efter beslut av fullmäktige får lämna över vården av en angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits, till ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell för- ening, en stiftelse eller en enskild individ. I paragrafen erinras också om att vården av en angelägenhet som innefattar myndighetsutöv- ning enligt 12 kap. 4 § RF får överlämnas endast om det finns stöd för det i lag. Regeln i 3 kap. 16 § KL kom till på förslag av Lagrådet för att reglera förutsättningarna för att lägga ut verksamhet på kommunala företag. Regeln har emellertid getts en sådan utformning att den allmänt reglerar förutsättningarna för kommuner och landsting att lämna över förvaltningsuppgifter till privaträttsliga subjekt, t.ex. genom avtal om entreprenaddrift.3 Som framgår av 3 kap. 16 § KL finns vissa begränsningar när det gäller kommunernas och landstingens möjligheter att lämna över verksamhet till privaträttsliga subjekt. En grundläggande princip är att den verksamhet som lämnas över till privaträttsliga subjekt ska falla inom den kommunala kom- petensen och att risken för kompetensöverskridanden vid verk- samhetens utövande ska vara ringa. Samma kommunalrättsliga principer som styr den rent kommunala verksamheten styr också kommunernas och landstingens verksamhet genom privaträttsliga subjekt. De får därför inte heller anlita t.ex. ett bolag för åtgärder som de inte själva får vidta.4 I övrigt finns bara två generella begränsningar i kommunernas och landstingens rätt till överlämnande. 1990/91:KU38 s. 44. 1990/91:117 s. 51 f. Privata utförare i verksamhet för det första i princip inte lämnas över till privaträttsliga subjekt, om det i en författning har angivits att ett visst kommunalt organ ska handha denna. För det andra gäller att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning bara får lämnas över om det finns särskilt lagstöd för det. Verksamhet får inte lämnas över om det finns föreskrift om att den berörda angelägenheten ska hanteras i särskild ordning, t.ex. av en nämnd. Detta utesluter dock inte att vissa delar av en special- reglerad uppgift, t.ex. vissa driftsfrågor eller andra verkställighets- uppgifter, kan bedrivas i privaträttsliga former. Möjligheterna till detta är främst beroende av hur speciallagstiftningen är utformad inom det aktuella området.5 Uttrycket myndighetsutövning används i flera olika samman- hang i lagstiftningen. I 12 kap. 4 § RF föreskrivs bl.a. att en för- valtningsuppgift som innefattar myndighetsutövning inte får över- lämnas till enskilda rättssubjekt utan stöd av lag. Beträffande inne- börden av uttrycket myndighetsutövning i 12 kap. 4 § RF har i förarbetena hänvisats till den definition som fanns i den tidigare gällande förvaltningslagen (1971:290). Enligt denna lag avsågs med myndighetsutövning utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinär bestraffning eller annat jämförbart förhållande.6 I den nu gällande förvalt- ningslagen (1986:223, FL) definieras inte termen myndighets- utövning. I sak har dock begreppet i den nya förvaltningslagen samma innebörd.7 3.2.2Privata utförare i specialreglerad verksamhet Många av de uppgifter som kommuner och landsting ansvarar för regleras i speciallagstiftning. I flera av dessa lagar, t.ex. socialtjänst- lagen och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL), har lagstifta- ren förtydligat vilka möjligheter som finns att lämna över verksam- 1990/91:117 s. 51. 1971:30 del 2 s. 330 ff. och prop. 1985/86:80 s. 55. 1985/86:80 s. 55. För en mer detaljerad redogörelse av begreppets innebörd och praxis på området hänvisas till bl.a. En ny förvaltningslag, SOU 2010:29, s. 99–102, motiven till skadeståndslagen (1972:207) prop. 1972:5 s. 312 och 498–514, och , Förvaltningslagen med kommentarer, 3 uppl., 2010, s. 25–34, , Offentlig förvaltning utanför myndighetsområdet, 1989, s. 171–247 och Ragnemalm, Regeringsformen 11:6 – Överlämnande av förvaltningsuppgift till enskilt subjekt, Förvaltningsrättslig , 1976, s. 112–126. Privata utförare i verksamhet het till privata utförare. I detta avsnitt redogörs för de förtydligan- den som finns i speciallagstiftningen. Kommuner och landsting har, som framgår av 3 kap. 16 § KL, även möjlighet att lämna över verk- samhet på andra områden. Varje kommun svarar enligt 2 kap. 1 § SoL för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär ingen inskränk- ning i det ansvar som vilar på andra huvudmän. I 2 kap. 4 § SoL anges att kommunens uppgifter inom fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Kommunen får enligt 2 kap. 5 § SoL sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse lämnas över till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Inget hindrar således en kommun från att lägga ut driften av t.ex. hem- tjänsten till ett personalkooperativ, ett kommunalt företag eller något annat privaträttsligt subjekt. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade, LSS, innehåller bestämmelser om insatser för särskilt stöd och särskild service till vissa funktionshindrade. Kommunen är huvud- man för samtliga former av stöd och service med undantag för råd- givning och annat personligt stöd, vilket är en uppgift för lands- tinget (2 § LSS).