sou · H1B365 · 2013-09-16 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att utse en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till de lagbestämmelser som krävs för att i svensk rätt genomföra det sedemera antagna och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. I uppdraget ingick också bl.a. att analysera och utarbeta lagförslag till de anpass- ningar och ändringar i svensk lagstiftning som bedöms nödvändiga med anledning av den likaledes sedemera antagna och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om till- synskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (Dir. 2012:34). Genom tilläggsdirektiv (Dir. 2012:94 och 2013:47) förlängdes utredningstiden. Som särskild utredare förordnades hovrättsrådet . Som experter i utredningen förordnades rådgivaren , departementssekreteraren , enhetschefen , advokaten , ekonomen , jur. kand. , kanslirådet och ämnesrådet . entledigades från sitt uppdrag och förordnades rättssakkunniga som expert. entledigades från sitt uppdrag och departementssekreteraren förordnades att vara expert. Som sekreterare anställdes rätts- sakkunniga och från senior ekonom . Utredningen, som antagit namnet Nya kapitaltäckningsregler, överlämnar härmed betänkandet Förstärkta kapitaltäckningsregler (SOU 2013:65). Uppdraget är med detta slutfört. Utredarens uppdrag m.m. ......................................... Genomförande av EU-förordningar och EU-direktiv ........ Utgångspunkter för genomförandet av direktivet............... 2.5Införande av en ny lag om tillsyn över kredit- och Den nya tillsynsstrukturen i EU........................................... Nya krav på sanktioner.......................................................... CRD 4 och CRR .................................................................... 3.8Svensk reglering av kreditinstitut och CRR och CRD 4........................................................ Den nya förordningen............................................................ 4.2.1 Kapitalkrav och definition av kapital ......................... 4.2.4 Högre kapitalkrav för att bättre avspegla risken Det nya direktivet................................................................... Bolagsstyrning och riskhantering .............................. Skydd för visselblåsare ................................................ Bestämmelser om sanktioner ..................................... 4.4.1 Nationella makrotillsynsåtgärder – artikel 458 i 4.4.2 Nationella makrotillsynsåtgärder i direktivet ........... Makrotillsynsåtgärder på unionsnivå ......................... Genomförande av CRR i nationell rätt m.m.................. Behovet av kompletterande lagstiftning till CRR ................ Tillämpningsområdet enligt CRR ......................................... CRR:s inverkan på nationell lagstiftning .............................. 5.4.1 Lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar ... 5.4.2 Följdändringar i övrigt med anledning av att kapitaltäckningslagen och dess reglering om finansiella företagsgrupper upphävs........................... 5.4.3 Lagen om årsredovisning i kreditinstitut och 5.4.4 Inverkan på lagen om bank- och finansieringsrörelse, lagen om värdepappersmarknaden, och införandelagen till lagen om bank- och finansieringsrörelse................... CRR:s tillämpning på fondbolagen....................................... Val av myndigheter ................................................... 6.2Val av myndighet för den kontracykliska 6.2.3 Utredarens bedömning av val av myndighet............. Val av myndighet för övriga kapitalbuffertar ....................... 6.3.1 Kapitalbuffertar för systemviktiga institut ............... 6.3.3 Utredarens bedömning av val av myndighet............. Val av myndighet enligt artikel 458 CRR............................. 6.4.1 Makrotillsynsåtgärder enligt 458 CRR ..................... 6.4.2 Utredarens bedömning av val av myndighet............. Beskrivning av kapitalbuffertarna ......................................... 7.2.3 Kapitalbuffertar för systemviktiga institut ............... Genomförande av direktivets bestämmelser ........................ 7.3.3 Kapitalbuffertar för systemviktiga institut................ 7.3.7 Åtgärder om buffertkravet inte är uppfyllt ............... 7.3.8 Administrativa sanktioner vid underlåtenhet att Bolagsstyrning och riskhantering ................................ Gällande svensk rätt ............................................................... 8.2.2 Svensk kod för bolagsstyrning ................................... 8.2.3 Reglering för kreditinstitut och Innehållet i CRD4 .................................................................. 8.3.2 Nya krav på styrelsen och verkställande direktör ..... 8.3.3 Obligatorisk rapportering per land ............................ 8.3.4 Krav på institut att inrätta en Regler om ersättningar ............................................... 8.3.7 Interna modeller för beräkning av 8.3.8 Tillämpning av kraven på gruppnivå .......................... 8.3.9 Krav på styrelsen för att erhålla auktorisation .......... 9.4Tillsynsmyndigheternas befogenhet i fråga om rätten att utföra kontroller och kräva information............................... 9.4.1 Skyldighet att lämna upplysningar om aktieägare .... 9.5 Tillsyn över filialer ................................................................. 9.6Rätt att begära rapporter från och genomföra inspektioner av filialer till utländska institut........................ 9.7 Tillsynens utövande ............................................................... Innehållet i direktivet ................................................. Utredarens förslag och bedömning ........................... 9.8Institutens administrativa förfaranden för intern Särskilda krav på offentliggörande ........................................ Utökad underrättelseskyldighet till ............................. Central databas om beslutade sanktioner............................. Avgifter för tillsyn.............................. Samarbete och informationsutbyte ............................. 10.1.1 Regler om bland annat samarbete och informationsutbyte i svensk rätt................................ Utbyte av information med de europeiska tillsynsmyndigheterna och tystnadsplikt ............................. Utökat samarbete och informationsutbyte mellan hem- Samrådsskyldighet vid tillsyn av filialer till utländska Beslut om likviditet på gruppnivå ......................................... Underrättelse om vilka nationella myndigheter som ska ha rätt att motta information ................................................ Oenighet om tillsynskollegiernas uppgifter......................... Sekretess och uppgiftslämnande till vissa nationella Ingripandeåtgärder och sanktioner.............................. Nya bestämmelser om sanktioner och dess justerade regler för ingripande............................................................... 11.1.1 Bestämmelser om sanktioner ..................................... 11.1.2 Tidiga ingripandeåtgärder........................................... Regleringen i svensk rätt........................................................ 11.2.1 Administrativa sanktioner riktade mot institut ........ 11.2.2 Administrativa sanktioner mot fysiska personer ...... Utökade möjligheter att ingripa tidigt mot kreditinstitut 11.3.1 Justerade regler för att förelägga institut ett 11.3.2 Möjlighet att införa särskilda likviditetskrav............. Utökat ansvar för fysiska personer ....................................... Direktivets sanktioner och överträdelser som ska 11.6.1 Offentliggörande av sanktioner m.m......................... Lagändringar för att genomföra de överträdelser i direktivet som ska föranleda sanktioner ............................... Lagändringar för att genomföra direktivets bestämmelser om administrativa sanktioner ........................ Omständigheter som enligt direktivet ska vara styrande inför ett beslut om sanktioner ............................................... 11.9.1 Allmänna överväganden.............................................. 11.9.2 Omständigheter hänförliga till själva 11.9.3 Omständigheter som inte är hänförliga till själva 11.10Sanktioner gentemot holdingföretag.................................... System och skydd för visselblåsare............................. 12.1.1 System och skydd för visselblåsare............................ 12.1.2 Svensk skyddslagstiftning och tidigare 12.1.3 stabiliteten på finansmarknaderna kontra den enskildes integritet .............................................. Innehållet i direktivet............................................................. Överväganden och förslag ..................................................... 12.3.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 12.3.2 Krav på speciella procedurer för hur anmälningar ska omhändertas hos behöriga myndigheter............. 12.3.3 Skydd mot att drabbas av repressalier ....................... 12.3.4 Skydd för behandlingen av personuppgifter ............. 12.3.5 Krav på instituten att inrätta särskilda system för 12.3.6 Skydd för anmälarens identitet .................................. Handläggningen av sanktionsärenden ......................... Argument för en ny handläggningsordning ......................... Handläggning av ärenden enligt förvaltningslagen .............. 13.5.1 Inspektionens handläggning av sanktionsärenden ... Jämförelse med andra rättsområden i ...................... 13.6.2 Övriga myndighetsförfaranden med inkvisitorisk 13.6.3 Kontradiktoriska förfaranden .................................... Jämförelse med andra länder i .................................. 13.7.1 Authority i ........... 13.7.2 Den federala finansiella tillsynsmyndigheten i 13.7.3 Tillsynsmyndigheterna i ............................ Utredarens bedömning och förslag....................................... Konsekvenser av utredarens förslag ............................ Konsekvenser för myndigheter och domstolar .................... Förslag till lag om tillsyn över kredit- och Förslag till lag om införande av lagen om tillsyn över kredit- och värdepappersinstitut ........................................... Förslag till lag om kapitalbuffertar........................................ Förslag till lag om införande av lagen om Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse............................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om Förslaget till lag om ändring i Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ...................................................... 15.8.1 Förslaget om lag om ändring i lagen om sparbankslagen (1987:619) ......................................... 15.8.2 Förslaget om lag om ändring i lagen om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker ...................... 15.8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och 15.8.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och Jämförelsetabell – en förteckning över de bestämmelser som införlivar CRD 4 med svensk rätt......... Den globala finanskrisen som blev akut visade på brister i de regler och den tillsyn som skulle upprätthålla den finansiella stabiliteten. Det visade sig bl.a. att många finansiella institut hade för låg bruttosoliditet, för lite och alltför dålig kvalitet på det kapital som skulle täcka risker samt otillräckliga likviditetsbuffertar. Krisen utlöste en världsomspännande aktivitet för att se över och förstärka de internationella standarderna och reglerna för bankverksamhet. presenterade den s.k. ett regelverk benämnt 3-överenskommelsen. presenterade sedan EU- kommissionen förslag på hur den överenskommelsen borde införas i samt diverse andra förändringar av det europeiska regelverket för banker och andra finansiella institut. Förslagen hade formen av ett direktiv och en förordning (ofta benämnda CRD 4 respektive CRR). Efter förhandlingar i rådet och kunde direktivet och förordningen slutligen antas . I detta betänkande föreslås de lagändringar som behövs för att anpassa gällande svensk rätt till de sålunda antagna rättsakterna och rådets direktiv /36/EU om tillsynskrav för kreditinstitut och värde- pappersföretag1 (direktivet) och och rådets för- ordning nr 575/2013 (EU) om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag2 (CRR). 1Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. 2Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. Krav på kapitalbuffertar m.m. De lagändringar som föreslås med anledning av direktivet innebär att det i gällande rätt införs en ny lag, lagen om kapitalbuffertar. Denna lag innehåller bestämmelser som ålägger kreditinstitut och värdepappersbolag att upprätthålla kapitalbuffertar som ska stärka det finansiella systemets motståndskraft mot finansiella kriser och dämpa procyklikaliteten i det finansiella systemet. Kapitalbuffertarna, som ska bestå av kärnprimärkapital, ska gälla utöver förordningens kapital- baskrav och beslut om särskilt kapitalbaskrav. Utredaren har gjort bedömningen att bör utnyttja möjligheten att i lag genomföra samtliga kapitalbuffertar i direktivet för att säkerställa att de är väl kapitaliserade för att minska risken mot nya finanskriser och därmed minska potentiella kostnader för skattebetalarna. Av samma anledning föreslås att bestämmelserna för kapitalkonserverings- bufferten och relevanta bestämmelser för den kontracykliska kapital- bufferten ska börja gälla redan från den dag direktivet börjar tillämpas. Storleken på kapitalkraven kommer att variera beroende på förekomsten av cykliska och strukturella systemrisker i det finansiella systemet. Det innebär att vissa kapitalkrav kommer variera över tiden medan andra kapitalkrav kommer att variera till följd av de strukturella förhållanden som råder inom det finansiella systemet. Kapitalkraven kan också variera mellan instituten beroende på var de har sina expo- neringar. Kapitalkravet till följd av kapitalkonserveringsbufferten är till skillnad mot övriga buffertar ett permanent påslag om av ett insti- tuts totalt riskvägda exponeringsbelopp som ska gälla för alla kredit- institut och i vart fall större värdepappersbolag. Den kontracykliska kapitalbufferten tillämpas för att bemöta en uppbyggnad av cyklisk systemrisk förknippad med en alltför hög kredittillväxt i landet och kommer därmed variera . Den kontracykliska kapital- bufferten ska också gälla för alla kreditinstitut och i vart fall större värdepappersbolag. Den nya lagen innehåller även kapitalbuffertar för systemviktiga institut, som ska tillämpas på institut som klassificeras som system- viktiga. Storleken på detta kapitalkrav skiljer sig åt beroende på om det är fråga om ett globalt systemviktigt institut eller ett övrigt systemviktigt institut (dvs. ett institut som är systemviktigt, men inte på global nivå). För globalt systemviktiga institut ska bufferten uppgå till mellan av institutets riskvägda expo- Övriga systemviktiga institut får åläggas ett kapitalkrav på . Slutligen föreslås i den nya lagen en möjlighet att tillämpa en systemriskbuffert för att motverka en strukturell systemrisk som kan medföra allvarliga konsekvenser för stabiliteten i det finansiella systemet och den reala ekonomin. Storleken på systemriskbufferten kommer att variera beroende på bland annat vilka exponeringar som den ska tillämpas på. Kapitalbuffertarna ska räknas samman till ett kombinerat buffert- krav. Om ett institut är föremål för en systemriskbuffert som tillämpas på exponeringar i ett annat land, och en kapitalbuffert för systemviktiga institut, ska vid beräkningen av det kombinerade buffertkravet endast den högsta av dessa buffertar räknas med. Lagen innehåller särskilda bestämmelser om ingripande för det fall att ett institut inte uppfyller det kombinerade buffertkravet. Möjligheten att ingripa vid en bristande uppfyllelse av det kom- binerade buffertkravet är mer begränsat jämfört med vad som gäller om ett institut inte uppfyller kapitalbaskravet enligt CRR. Val av myndighet för att besluta om kapitalbuffertar Utredaren lämnar även förslag på vilken behörig myndighet som ska ges uppdraget att på nationell nivå fastställa den kontracykliska kapital- bufferten. Utredaren, som har haft att utgå från förslag3 angående en struktur för makrotillsyn i , anser att det är ett uppdrag som bör tillfalla . ska dock ta sitt beslut efter samråd med . Däremot bör Finans- inspektionen, i enlighet med de förutsättningar som anges i direktivet och efter samråd med , besluta om systemriskbufferten, hantera bestämmelserna om kapitalbuffertar för systemviktiga institut och ansvara för makrotillsynsåtgärder som kan vidtas med stöd av artikel 458 CRR. Nya krav på institutens bolagsstyrning Föreslagna anpassningar av gällande rätt innebär att det bör utfärdas nya myndighetsföreskrifter som syftar till att förbättra institutens riskövervakning. Förslagen innebär bland annat begränsningar av 3 Att förebygga och hantera finansiella kriser, SOU 2013:6. antalet styrelseuppdrag som en styrelseledamot kan inneha och krav på att instituten inrättar en riskkommitté och oberoende riskkontrollfunktion. De förslag som lämnas innebär krav på kvalificerat majoritetsbeslut av bolagsstämman för att till den verkställande ledningen m.fl. besluta om en rörlig ersättning som uppgår till ett större belopp än den fasta ersättningen. Den rörliga ersättningen får dock inte uppgå till mer än dubbelt den fasta ersättningen. Förslagen innebär nya krav på tillsyn som bland annat innebär att åläggs att utöver de risker som instituten är exponerade för, utvärdera vilka risker som ett institut utgör för det finansiella systemet. Vidare införs justerade regler om tillsynsansvaret för filialer som kreditinstitut etablerat i andra medlemsstater. föreslås få rätt att genom föreläggande eller beslut om särskilt kapitalbaskrav ingripa mot institut som inte följer gällande regler redan om det är sannolikt att institutet kommer bryta mot gällande regler. ges vidare möjlighet att besluta om högre straffavgifter jämfört med tidigare. Enligt gällande rätt får en sådan avgift som högst uppgå till , men enligt för- slaget ska ges möjlighet att besluta om sanktioner som uppgår till av ett instituts årsomsättning. Finans- inspektionen ska även ha rätt att fastställa avgiften till två gånger summan av den vinst som överträdelsen i fråga medfört eller två gånger summan av de kostnader som undvikits. Förslagen innebär vidare att det införs en möjlighet att ålägga institutets styrelseledamöter och dess verkställande direktör en sanktionsavgift för den överträdelse som institutet har begått, om han eller hon bär ansvaret för överträdelsen i fråga. Storleken på en avgift som riktas mot en fysisk person får som mest uppgå till , eller två gånger summan av den vinst överträdelsen medfört, eller två gånger summan av de kostnader som personen i fråga undvikit till följd av överträdelsen. Både instituten och ska enligt förslagen åläggas att införa ändamålsenliga system för att omhänderta anmälningar om misstänkta regelöverträdelser av det finansiella institutet (så kallade whistleblowingsystem). Personer som väljer att anmäla misstänkta miss- förhållanden ska både hos institutet i fråga och hos erhålla ett absolut sekretesskydd för uppgifter som kan komma att avslöja dess identitet. Lagändringar med anledning av den nya EU-förordningen CRR CRR innehåller en rad bestämmelser som tidigare återfanns i olika EU-direktiv vilka genomförts i svensk rätt. Att bestämmelserna nu finns i en EU-förordning som är direkt tillämpbar i EU:s medlems- stater innebär för svensk del bl.a. att lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar måste upphävas, samt att ett stort antal följdändringar måste göras i andra lagar. De delar av kapital- täckningslagen som ändå ska finnas kvar överförs till en ny lag, lagen om tillsyn över kredit- och värdepappersinstitut. Särskilt förfarande för handläggningen av sanktionsärenden Utredaren har även analyserat och övervägt om det finns behov av att införa ett särskilt förfarande för handläggning av sanktionsärenden. I denna del föreslår utredaren att bör behålla rätten att vidta sanktioner mot finansiella företag och dess ledning. The global financial crisis which came to a head in autumn revealed weaknesses in the regulations and supervision intended to maintain financial stability. It became evident many financial institu- tions had excessive leverage, their capital was inadequate and of excessively poor quality to cover risks and their liquidity buffers were insufficient. The crisis triggered worldwide activity to review and tighten international standards and banking regulations. In late 2010, agreed on the Third Accord. Then, in 2011, Commission presented proposals on how the Accord should be introduced in Europe, as well as various other changes to regulatory framework for banks and other financial institutions. These proposals were in the form of a Directive and a Regulation (commonly known as CRD IV and CRR). After negotiations in the Council and Parliament, the Directive and the Regulation were finally adopted in 2013. This report proposes the legislative amendments necessary to adapt applicable Swedish law to the legal acts thus adopted, namely Directive 2013/36/EU of Parliament and the Council1 (the Directive), and Regulation (EU) No 575/2013 of Parliament and of the Council2 (CRR). 1Directive 2013/36/EU of Parliament and 2013 on access to the activity of credit institutions and the supervision of credit institutions and investment firms, amending Directive 2002/87/EC and repealing Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC. 2Regulation (EU) No 575/2013 of Parliament and of requirements for credit institutions and investment firms and amending Regulation (EU) No 648/2012. Requirements for capital buffers, etc. The legislative changes proposed as a result of the Directive involve the introduction of a new act, the Capital Buffers Act, in applicable law. This Act contains provisions requiring credit institutions and invest- ment firms to maintain capital buffers to strengthen the financial systems resilience to financial crises and dampen procyclicality in the financial system. The capital buffers, which are to consist of 1 capital, are to apply over and above the Regulations own funds requirements and decisions on special own funds requirements. To ensure that Swedish institutions are well capitalised, and thus reduce the risk of future financial crises and the potential cost to taxpayers, the Inquiry has made the assessment that should take the opportunity to implement in Swedish law all of the capital buffers in the Directive. For the same reason, it is proposed that the provisions on the capital conservation buffer and the relevant provisions on the countercyclical capital buffer should take effect from the moment the Directive applies.