sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Det konstateras att reformen innebär att kommunerna även fortsättningsvis ska ansvara för sfi. Vidare kon- stateras att de utvärderingar som har gjorts av sfi visar på problem med t.ex. bristande flexibilitet och liten grad av uppdelning av studiegrupperna efter förkunskaper. Arbetsförmedlingen bör enligt utredningen ges möjligheter att själv upphandla språkutbildningar direkt av olika aktörer som universitet och högskolor samt privata företag. Tanken med detta förslag är enligt utredningen att Arbetsförmedlingen troligen är bättre än kommunerna på att bedöma vilken typ av utbildning en individ behöver för att uppnå en lyckad arbetsmarknadsetablering (SOU 2011:11). Det huvudsakliga syftet med införande av en sfi-peng är att stärka kvaliteten inom sfi genom att skapa valfrihet och öka individ- anpassningen av utbildningen. Införande av en sfi-peng bör kunna motverka vissa av de brister inom sfi som konstaterats vid ett flertal undersökningar. Det finns dock skäl att utreda om det utöver införande av sfi-peng behövs ytterligare insatser för att stärka flexibiliteten och individanpassningen inom sfi. föreslå ytterligare åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning, föreslå åtgärder för hur utbildningen ska kunna påbörjas i ett tidigare skede, redovisa hur den enskildes behov och önskemål kan tillgodoses och hur flexibla utbildningsformer kan säkerställas inom sfi, bedöma om det finns bestämmelser som hindrar en ökad flexi- bilitet inom sfi och i så fall lämna nödvändiga förslag för att undanröja hindren, redovisa omfattningen och kvaliteten när det gäller sfi kom- binerad med yrkesutbildning eller praktik samt föreslå åtgärder för att stimulera ett ökat utbud av sådan sfi, undersöka förutsättningarna för att en enskild ska kunna kom- binera sfi med studier inom övrig vuxenutbildning, undersöka hur uppföljningen och utvärderingen av individ- anpassningen inom sfi är utformade på lokal nivå och i den mån det är möjligt föreslå hur uppföljningen och utvärderingen kan utvecklas, och lämna nödvändiga författningsförslag. När det gäller förslag på åtgärder för att förbättra den individu- ella anpassningen av sfi ska utredaren ta del av de förslag som lämnades i betänkandet Tid för snabb, flexibel inlärning (SOU 2011:19). Vilka åtgärder bör vidtas för att förbättra samverkan? Flexibla utbildningsformer, individanpassad undervisning och sfi kombinerad med en yrkesutbildning förutsätter en väl fungerande samverkan mellan och inom kommuner samt mellan huvudmän och andra instanser. Rapporterna från Statskontoret och Skol- inspektionen (rapport 2009:2 respektive rapport 2010:7) visar att det finns en förbättringspotential när det gäller samverkan mellan och inom kommuner samt mellan kommuner och andra instanser. föreslå åtgärder för hur samverkan mellan och inom kommuner samt mellan huvudmän och andra instanser som t.ex. Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras när det gäller sfi, kartlägga i vilken utsträckning Arbetsförmedlingen upphandlar sfi på uppdrag av kommuner och analysera om det finns något som hindrar det, och lämna nödvändiga författningsförslag. Om förslaget kan påverka kostnaderna för staten eller kommun- sektorn ska en beräkning av dessa kostnader redovisas, och för kostnadsökningar ska finansiering föreslås. Eventuella administra- tiva kostnader ska särredovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska utse en referensgrupp för samråd med företrädare för kommuner om de frågor som utredaren ska behandla. Utred- aren ska i sitt arbete även samråda med berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra organisationer. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (U 2011:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Enligt direktiven skulle utredaren ha slutfört sitt arbete . Enligt direktivet skulle utredaren ha slutfört sitt arbete . Uppdraget ska i stället slutligt redovisas . Tilläggsdirektiv till (U 2011:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Enligt direktiven skulle utredaren ha slutfört sitt arbete . Regeringen beslutade att utredningstiden skulle förlängas och att uppdraget ska ha slutförts (dir. 2012:82). Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska slutligt redovisas . (U 2011:05) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Utredaren får nu i uppdrag att utöver vad som framgår av de ursprungliga direktiven bl.a. överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandra- re bör ges inom vuxenutbildning (kom- vux) och särskild utbildning för vuxna (särvux), föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier, överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphand- la den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Om utredaren föreslår att all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare ska ges inom komvux och särvux ska upp- draget att föreslå hur valfrihet kan ökas inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) även omfatta hur valfrihet kan ökas inom kom- vux och särvux som helhet. Enligt tidigare tilläggsdirektiv (dir. 2012:130) ska uppdraget slut- ligt redovisas . Utredningstiden förlängs och utredaren ska i stället redovisa uppdraget i dess helhet . En sammanhållen utbildning i svenska språket för invandrare är uppdelningen mellan sfi och komvux sådan att den mest grundläggande utbildningen i svenska för vuxna invandrare, som bl.a. kan inkludera alfabetisering, ges inom sfi. Den kunskap i svenska språket som förmedlas genom sfi är dock ofta inte tillräcklig för att arbeta och studera i . Många av eleverna har därför behov av att fortsätta sina studier i svenska efter avslutad sfi och går då i regel vidare till att studera svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå. Om man som invandrare vill studera på univer- sitet eller högskola i krävs dessutom ofta att man läser svenska som andraspråk inom komvux på gymnasial nivå. deltog ca 102 000 elever i sfi. Ca 28 000 personer deltog i kursen svenska som andraspråk inom komvux på grund- läggande nivå och ca 13 000 personer deltog i sådana kurser inom komvux på gymnasial nivå. Avbrotten inom respektive skolform uppgick till av kursdeltagarna inom sfi, inom svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå och inom svenska som andraspråk A inom komvux på gymnasial nivå. Övergången mellan sfi och komvux innebär ofta fördröjningar eller, i vissa fall, att eleven avbryter studierna. Detta trots att elevens kunskaper i svenska inte sällan är otillräckliga för att eleven ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Orsakerna till avbrotten eller fördröjningarna kan vara flera. Förutom förändrade ekono- miska villkor innebär bytet av skolform oftast en ny eller reviderad studieplan med nytt innehåll och nya mål, ny studieort, nya lärare, förändringar i studietakt och nytt schema. Kursplanerna i de båda skolformerna är dessutom överlappande. Detta innebär att elever som studerar svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå i många fall måste repetera delar av sfi. För att undvika de av- brott och fördröjningar som förekommer vid övergången mellan skolformerna och bättre harmonisera den utbildning som ges inom de båda skolformerna finns det skäl att överväga en sammanhållen utbildning i svenska språket för invandrare. Utredaren ska utöver vad som framgår av de ursprungliga direktiven överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandra- re bör ges inom komvux och särvux, analysera för- och nackdelar med samt konsekvenserna av en sammanhållen utbildning i svenska språket för invandrar. Om utredaren anser att den utbildning som ges inom sfi i fram- tiden på ett mer effektivt sätt kan ges inom komvux ska utredaren också förslå hur en sådan språkutbildning ska utformas. överväga hur en framtida utbildning i svenska språket för vuxna invandrare helt eller delvis även ska kunna bedrivas av folkhög- skolor, och lämna nödvändiga författningsförslag. En utgångspunkt för uppdraget ska vara att en individs utbildning, förutom utbildning i svenska språket, ska kunna inkludera andra kurser och kunna kombineras med andra utbildningar, arbete och praktik för att öka genomströmningen och förbättra studieresul- taten samt på bästa sätt motsvara de förväntningar individen har på utbildningen. En ytterligare utgångspunkt ska vara att eventuella för- slag inte ska medföra ökade kostnader för staten eller kommun- sektorn utan rymmas inom de nuvarande ekonomiska ramarna. Hur kan innehållet i utbildningen i svenska för vuxna invandrare bättre anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier? Flera aktörer, bl.a. , har påpekat problemet med att i stort sett samtliga invandrare som studerar inom sfi och komvux i syfte att lära sig svenska går samma väg genom utbildningssystemet. Detta oavsett tidigare utbildning, erfarenheter och mål med studier- na. Graden av individuella lösningar efter behov, förutsättningar och mål är mycket låg. Det bör därför övervägas hur en bättre mål- och individanpassning av utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan åstadkommas, så att den bättre svarar mot indi- videns mål, behov och yrkesval. En tänkbar åtgärd för att åstad- komma en mer mål- och individanpassad språkutbildning är att införa flera kurser på samma nivå, t.ex. högskoleförberedande och yrkes- anpassade kurser. Ett annat alternativ är att, liksom i gymnasieskolan, införa fasta studievägar utifrån elevens mål, t.ex. ett yrkesspår och ett studieförberedande spår. Det kan även behövas ett ökat utrymme för individanpassning inom ramen för en kurs, t.ex. genom att yrkesanpassa undervisning- en så att elever ges möjligheter att tillgodogöra sig ett ordförråd och en förståelse av språket inom ett visst yrkesområde. Framgångsrika regionala och lokala exempel på yrkesanpassad sfi med fokus på yrkesspråket finns , t.ex. sfi i . Syftet med dessa satsningar är en mer yrkesfokuserad språkutbildning och en förkortad väg till arbete. Inom flera skolformer, t.ex. gymnasieskolan, är utbildningens innehåll i större eller mindre utsträckning utformat efter den en- skildes mål med studierna. Det finns skäl att överväga om även ut- bildningen i svenska för vuxna invandrare i högre utsträckning bör anpassas efter den enskildes mål och förutsättningar. Om den en- skildes mål är att arbeta inom ett specifikt yrke kan detta innebära att den svenska som eleven läser är anpassad för det yrket. Om elevens mål är att studera vidare på universitet eller högskola kan utbildningen i svenska ha ett innehåll som är anpassat för vidare stu- dier. En ökad målanpassning skulle också kunna innebära att ut- bildningens längd inte är densamma för alla utan avgörs av individens mål, behov och förutsättningar. Det främsta syftet med en bättre målanpassning av utbildningen är att den kan förväntas leda till bättre genomströmning, underlätta individens inträde på arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för fortsatta studier. En bättre målanpassning kan vidare bidra till en mer överskådlig studieväg vilket kan verka motiverande och förmå elever att i högre grad påskynda och fullfölja sina studier. En ökad målgruppsanpassning skulle också gynna dem med kort skolbak- grund. föreslå hur innehållet i utbildningen i svenska för vuxna invandra- re bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier, och lämna nödvändiga författningsförslag. Bör ett system för ökad valfrihet omfatta även komvux? I utredarens ursprungliga uppdrag ingår att föreslå hur ett system med sfi-peng kan utformas. Om utredaren föreslår att all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare ska ges inom kom- vux och särvux vidgas utredarens ursprungliga uppdrag att föreslå hur valfrihet kan ökas inom sfi till att även omfatta hur valfriheten kan ökas inom komvux som helhet. I det utvidgade uppdraget ingår att utreda hur en ökad valfrihet inom hela komvux kan åstadkommas och analysera konsekvenserna för individ och utbildningsanord- nare, och lämna nödvändiga författningsförslag. ges möjlighet att upphandla sfi inom etableringsuppdraget? I och med att lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända in- vandrare trädde i kraft fick Arbetsförmed- lingen ett utökat och samordnande ansvar för etableringsinsatser för nyanlända flyktingar och deras anhöriga. Den enskildes etable- ringsplan ska minst innehålla sfi, samhällsorientering och arbets- förberedande insatser. Den innehåller således insatser som ligger under andra huvudmän än Arbetsförmedlingen. Sfi har kom- munen som huvudman även när utbildningen är en insats inom etableringsuppdraget. När praktik eller arbete ska kombineras med sfi kan det delade huvudmannaskapet vara en försvårande omstän- dighet, exempelvis om arbetsplatsen där individen genomför praktik är belägen i en annan kommun än den där sfi erbjuds eller om sfi inte erbjuds på tider som går att kombinera med arbete och praktik. Det kommunala huvudmannaskapet kan i nu aktuellt sammanhang förväntas vara en försvårande omständighet även om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare skulle ges inom komvux och särvux. Utredaren gavs i de ursprungliga direktiven i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för hur samverkan mellan och inom kommuner samt mellan huvudmän och andra instanser som t.ex. Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras när det gäller sfi. Det finns behov av att därutöver utreda om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i en etablerings- plan. En utgångspunkt ska vara att eventuella förändringar av ansvarsfördelningen i nu aktuellt avseende inte ska medföra ökade kostnader för staten eller kommunsektorn utan inrymmas inom de nuvarande ekonomiska ramarna. överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphand- la den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt analysera för- och nackdelar med en sådan ordning, och lämna nödvändiga författningsförslag. Vilka konsekvenser kan en eventuell integrering av sfi i komvux och särvux få för den studerandes försörjning samt för kostnaderna för kommunsektorn och staten? Det finns skillnader mellan sfi, komvux och särvux när det gäller elevernas försörjningsmöjligheter . För studier inom komvux kan studiestöd lämnas med stöd av bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395). För studier i sfi kan ekonomiskt bi- stånd lämnas enligt bestämmelserna om bistånd i socialtjänstlagen (2001:453). Försörjningsstöd kan under vissa förutsättningar även lämnas för studier inom komvux på grundläggande nivå. Elever inom särvux får huvudsakligen aktivitetsersättning. Regeringen har tidigare tillsatt en utredning som ska se över kom- vux på grundläggande nivå (dir. 2011:92), den s.k. GRUV-utred- ningen (U 2011:07). har i uppdrag att se över studiemedelssystemet när det gäller studerande inom komvux på grundläggande nivå. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga den ekono- miska situationen inklusive försörjningen för de studerande. Utred- ningen ska också analysera hur nuvarande studiemedelssystem fun- gerar för dessa studerande och vid behov föreslå förändringar i syfte att förbättra förutsättningarna för studerande att fullfölja utbildning- en. Om den utbildning i svenska språket på grundläggande nivå som ges inom ramen för sfi i stället skulle ges inom komvux respektive särvux kan det få konsekvenser för den studerandes för- sörjning, för kommunernas kostnader för försörjningsstöd samt för statens kostnader för studiemedel och aktivitetsersättning. Utredaren ska med utgångspunkt i över- väganden och förslag analysera vilka konsekvenser det får för den studerandes ekono- miska situation, för statens budge och kommunsektorns kostna- der om den språkutbildning som ges inom sfi i stället skulle ges inom komvu respektive särvux, och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska utgå från att en grundläggande utbildning i svenska inom komvux ska berättiga till studiestöd först när kunskaper mot- svarande fullföljd sfi har uppnåtts. Eventuella förslag får således inte medföra att statens utgifter för studiemedel ökar. Organisatoriska och ekonomiska konsekvenser Utredaren ska särskilt analysera och bedöma de administrativa och ekonomiska konsekvenserna av eventuella för- slag. Utredaren ska också genomföra konsekvensanalyser rörande kvalitet och förutsättningarna för övergång mellan olika utbildnings- system, inklusive den utbildning i svenska som ingår i en etable- ringsplan. I de fall förslagen innebär att ansvar och kostnader flyttas mellan kommunsektor och staten ska detta särredovisas. Om för- slagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska kon- sekvenserna i det avseendet anges. Utredaren ska i detta samman- hang beakta att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Om förslagen innebär ökade kostnader ska de föreslås finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar. Samråd och redovisning av uppdraget uppdrag och den här utredningens uppdrag har, även i andra avseenden än när det gäller den studerandes eko- nomiska situation, många och omfattande beröringspunkter. Utre- daren ska därför nära samråda med i alla delar som har beröringspunkter med den, särskilt när det gäller frågan om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom komvux och särvux samt i den del uppdraget avser en valfrihetsmodell för all undervisning inom komvux. I den del av arbetet som rör ekonomisk ersättning till studerande i särvux ska utredaren även samråda med studiehjälps- utredning (U 2012:02). Utredaren ska enligt tilläggsdirektiv slutligt redovisa det ur- sprungliga uppdraget . Med anledning av det utökade uppdraget förlängs utredningstiden och utredaren ska i stället slutredovisa uppdraget i dess helhet . (U 2011:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Enligt direktivet skulle utredaren ha slutfört sitt arbete . Genom tilläggsdirektiv har uppdraget utökats och utrednings- tiden förlängts, senast så att uppdraget i stället ska redovisas (dir. 2013:10). Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen skickade ut en webbenkät till ansvarig för utbildning i svenska för invandrare (sfi) i kommuner. Enkäten skickades till 275 respondenter, varav 8 representerade kommunalförbund eller andra samarbetsformer mellan två eller flera kommuner. Utredningen efterfrågade först vem som skulle besvara enkäten. Merparten, , av de som besvarat enkäten är rektorer. Det förekom även att studie- och yrkesvägledare, sfi- lärare, personer med administrativ eller samordnande funktion och förvaltningschefer svarade på frågorna. Totalt besvarade 214 respondenter enkäten vilket ger en svarsfrekvens på . De 61 respondenter som inte svarade finns i alla kommungrupper utom storstäder. Högst andel av de som inte svarat finns i kommungruppen Turism- och besöks- näringskommuner (). Lägst andel av de som inte svarat1 finns i kommungruppen Större städer (). Trots en viss variation bedöms representativiteten i enkätsvaren vara god. I anslutning till frågorna har det funnits möjlighet att lämna kommentarer. I denna bilaga redovisas frågorna som de är formulerade i enkäten. Av redovisningen framgår de svarsalternativ som gavs. I vissa frågor redovisas en statistisk bearbetning av svaren då svar lämnats med en sifferuppgift. Utredningen har i en del frågor även lagt in en kortare kommentar eller förklaring till svaren. 1 Avser förutom storstäderna, som alla tre har besvarat enkäten. Förfrågan om kontaktperson via e-post Till [kommunens namn] kommun avser att skicka ut en webb- enkät till landets kommuner. För att kunna skicka enkäten direkt till rätt person behöver utredningen få hjälp med namn och e- postadress till den person i kommunen som har ansvar (rektor eller motsvarande) för utbildning i svenska för invandrare (sfi). Vi är tacksamma för om kommunen genom att besvara detta mail (returmeddelande) kan bistå utredningen med denna uppgift. Vi ber er uppmärksamma att detta är en annan utredning än den om grundläggande vuxenutbildning som tidigare gjort motsvarande förfrågan. Det utesluter inte att det kan vara samma person i kommunen som ska vara mottagare men detta är alltså en ny enkät som handlar om sfi. Med vänlig hälsning och med tack på förhand. Till ansvarig för utbildning i svenska för invandrare (sfi) i [kommunens namn] kommun Denna enkät genomförs av utredningen om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare, Sfi- pengsutredningen (Dir. 2011:81). Utredningen ska bl.a. lämna förslag på hur ett system med sfi-peng kan utformas och föreslå åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad. Information om utredningens uppdrag och arbete finns på . Vi hoppas att du vill ta dig tid att besvara enkäten. Enkätens syfte är att inhämta fakta och underlag och dina svar är viktiga för att utredningen ska få bra underlag för att kunna lägga fram sina förslag. Notera att du inte kan kopiera enkäten, länken är unik och enkäten kan bara besvaras en gång. Det går dock att vidarebefordra detta mail om någon annan än du som får enkäten bör besvara den. Enkäten och mer information om hur du besvarar den finner du genom att klicka på länken nedan i detta mail. Vi behöver ditt svar . Om du har frågor kring enkäten kan du kontakta utrednings- sekreterarna , , eller , , . Stort tack på förhand! Enkät om utbildning i svenska för invandrare (sfi) LÄS DETTA FÖRST! Frågorna avser - om inget annat anges -utbildning i svenska för invandrare (sfi) -verksamhet som bedrivs både av kommunala och enskilda utbildningsanordnare -förhållandena i kommunen vecka 2012. Du behöver besvara varje fråga du får för att komma vidare till nästa. Det innebär att du inte kommer vidare om en fråga är obesvarad, däremot är det möjligt att gå tillbaka. I slutet av enkäten finns ett antal statistikfrågor som till viss del kan vara besvärliga att svara på. Om det absolut inte går att få fram uppgifter för svaren på någon av dessa frågor kan frågan hoppas över. Kommentera då varför du inte kunnat besvara frågan. När du vill börja klickar du på nästa nere i högra hörnet. Dina svar sparas löpande. Om du pausar svarandet finns dina svar kvar när du öppnar enkäten på nytt. Du kan även ändra på svar som du tidigare lämnat. Skriv ut enkäten för att få en överblick För att få en överblick över hela enkäten kan du klicka på skrivar- längst ner på denna sida och skriva ut enkäten. Observera att du då även ser frågor som - beroende på dina svar - automatiskt kommer att hoppas över när du fyller i enkäten på webben. Frågor kring enkäten besvaras av , , eller av , , . För dig som besvarar enkäten för ett kommunalförbund eller motsvarande Besvara frågorna för kommunalförbundet som en enhet. Eftersom det framför allt är enskilda kommuner som besvarar enkäten är frågornas formulering främst anpassade efter det. I enkäten används i flera frågeformuleringar begreppet "i kommunen", läs då "i kommunalförbundet". Använd gärna kommentarsfältet om det är någonting du vill kommentera eller förtydliga.