sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Inventeringen har även inkluderat förslag som IT&Telekomföre- tagen lyft fram i rapporten tjänster som lyfter . Rapporten bygger på marknadsanalyser, forskningsrapporter och intervjuer med 22 representanter för tjänsteföretag och organisationer. Förslagen som listas nedan är hämtade direkt från rapporten. IT&Telekomföretagen företräder en bransch vilket bör beaktas vid en värdering av förslagen. Övriga förslag som redovisas härrör från initiativ vilka varit verksamma på uppdrag av regeringen. Ett motiv för att trots detta inkludera förslagen är att de berör digitala tjänsteföretag och ett perspektiv som vi bedömer är relevant för sak- området Entreprenörskap och företagsutveckling i den digitala agen- dan. 1.4.2Tillgång till kapital och stöd Lyft fram goda exempel för öppna data Regeringen bör verka för att goda exempel som påvisar den breda samhällsnyttan med att tillgängliggöra öppna data sammanställs. Öppen tillgång till öppna data driver inte bara innovation och tillväxt, det leder även till ökad transparens, effektivitet och är ett viktigt förvaltningsutvecklingsverktyg. Bilaga 2 SOU 2013:31 Inför sälj- och affärsutveckling som ett ämne i it- utbildningar Sälj- och affärsutvecklingskompetens bör inkluderas i alla it-utbildningar. Dagens utbildningar är för teoretiska, de måste i större utsträckning kopplas till faktisk affärsverksamhet. Regeringen bör därför understödja ett tätare samarbete mellan utbildningssektorn och it-branschen. Yrkeshögskolornas framgång med dess lärande-i arbete-koncept kan tjäna som exempel. 1.4.5Öppenhet driver innovation och tillväxt Indikatorer för övriga sakområden Indikatorerna som presenteras i bilagan utgör det förslag som analys- företaget på uppdrag av (Näringsdeparte- mentet) tagit fram. De ska betraktas som ett underlag för fortsatt analys och diskussion och inte ett färdigt förslag från Digitali- . Då vi i detta delbetänkande fördjupat oss i fem av den digitala agendans 22 sakområden är indikatorerna på följande 17 sakområden inte grundligt genomgångna och de kommer att revideras. Kommentarerna är hämtade från redovisning av arbetet. E-tjänster och information som grund för innovativa tjänster Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är en öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet. Tabell 1.1 Indikatorer E-tjänster och information som grund för innovativa tjänster Bilaga 3 SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. E-delegationens uppföljning av svensk e-förvaltning är en naturlig källa att hämta indikatorer från för detta sakområde (indikatorer 2–5). Datapunkten från SKLs eBlomlåda (indikator 1) har inkluderats för att få med kommunperspektivet och för att det är ett relativt objektivt kriterium. Detta bör dock ske med viss försiktighet. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att använd- ning av it och internet ska präglas av säkerhetsmedvetande och tillit. SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 1–2 är subjektiva men ger en möjlighet att jämföra med övriga EU-länder. Indikator 3 är viktig i den bemärkelsen att en bristande känsla av trygghet för vissa invånare kan vara ett hinder för att använda inter- net (påverkar med andra ord sakområdet Digitalt innanförskap). Indikatorerna 4–7 ger en uppfattning om hur många problem som faktiskt uppstår relaterat till vardagssäkerhet. Identitetsstöld har inte enbart med digitalisering att göra, men i takt med att samhället blir mer och mer digitaliserat får denna typ av brott allt större påverkan. () har 2009 och 2011 genomfört under- sökningar om konsumenters kunskap, beteende och förtroende för internet. Denna innehåller frågor om huruvida konsumenterna till exempel använder samma lösenord överallt eller ej, om de krypterar sina nätverk i hemmet, om de kopplar upp sig mot andra okryp- terade nätverk, om de öppnar e-post från okända sändare, och så vidare) Tanken med indikator 8 är att väga ihop några utvalda så- dana beteendefrågor för att få fram ett jämförelsetal för konsumen- ternas säkerhetsmedvetenhet. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är en enklare vardag för privatpersoner och företag samt en effektivare offentlig förvaltning. Bilaga 3 SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 1–3 är mål som finns i den europeiska digitala agendan. Indikator 3 relaterar till en lista över områden som finns överens- kommen på EU-nivå. har redan implementerat samtliga av dessa tjänster. Indikator 4 är i samma anda som indikator 3 fast skulle ge möj- lighet till en nedbrytning per kommun. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. Indikator 5 mäts och har via finansiering från .SE inklu- derat storleksklassen 1–9 anställda. Denna finansiering kommer dock För att fånga upp småföretagsdimensionen vore det önskvärt att kunna hitta ny finansiering för att mäta storleksklassen 0–9. Indikator 6 relaterar till frågor som finns i E-delegationens upp- följning av svensk e-förvaltning. Respektive myndighet svarar på ett antal frågor om vilka effekter de har sett av e-förvaltningsarbetet. Frågorna är sorterade under de tre definierade effektområdena: (1) Enklare vardag för privatpersoner och företag, (2) Smartare och öpp- nare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet, samt (3) Högre kvalitet och effektivitet inom det offentliga. Tanken med indi- katorn är att väga ihop frågor och svarsalternativ (från stor försäm- ring till stor förbättring) till ett jämförelsetal som är lätt att följa över tiden. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att det natio- nella arbetet inom e-hälsa inriktas på att skapa synliga och konkreta förbättringar för tre huvudsakliga målgrupper: individen, vård- och omsorgspersonal samt beslutsfattare inom hälso- och sjukvården och . Bilaga 3 SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikator 1 är inkluderad för möjligheten att kunna göra en jämför- else med EU-länder, detta eftersom det är svårt att identifiera andra återkommande mätningar som möjliggör jämförelser med andra länder. Indikator 2 är inkluderad för att införandet av e-hälsotjänster inom vård och omsorg noga måste balanseras mot säkerhet och inte- gritetskrav, vilket är en utmaning. Bakgrunden till indikatorerna 3–9 är att i sam- verkan (CeHis) har antagit en handlingsplan –2018 som har många konkreta mål listade. Indikatorerna är ett urval från, eller i vissa fall en sammanslagning av, sådana mål. Indikator 10 är inkluderad för att fånga upp privatpersoners eget intresse och initiativ för att mäta sin egen hälsa. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att it ska vara ett stöd för medborgardialog samt bidra till att öka medborgarnas kunskap, samhällsengagemang, insyn och inflytande. SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Området är delvis täckt genom att position i FN:s e-Partici- pation index är inkluderat i mätningen av det övergripande it-poli- tiska målet. (CeSam), finns en grupp anställda som jobbar med demokratifrågor och som har god kontakt med kommunerna. CeSam har även modeller för att mäta mognaden vad gäller demokrati och medborgardialog generellt. Det finns också en undersökning som genomförs och som fokuserar på att mäta i vilken mån kommunerna publicerar information till medborgarna. Detta är en god grund att bygga vidare på för att kunna komma fram till en indikator av den typ som är listad som nummer 3 ovan. Tanken med indikator 5 är att om möjligt använda moderna text- mining-metoder för att få en bild över nivån av politiskt engagemang på internet. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att kulturella verksamheter, samlingar och arkiv i ökad utsträckning ska bevaras digitalt och tillgängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla stat- liga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvs- material och kulturarvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet. Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikator 1 mäter ett av sätten på vilket kultur redan tillhandahålls på ett digitalt sätt, här via folkbiblioteken. publicerades Digit@lt kulturarv – Nationell strategi för arbetet med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation 2012– 2015. I denna anges att alla statliga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation ska ha riktlinjer och mål för den egna verksamhetens arbete med att digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra verksam- het, samlingar, arkiv och audiovisuella arkiv; samt även principer för prioritering utifrån bevarandeaspekter och efterfrågan. Ett samord- ningssekretariat vid skall bidra till att samordna arbetet med att nå målet. Detta är bakgrunden till indikatorerna 2–8. Internet i och globalt Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att ska verka för ett tillgängligt, öppet och robust internet i och globalt. Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 2–6, samt 10 berör IPv6 och DNSSEC. () har statistik för IPv6 och DNS, både för myn- digheter och kommuner, men all data är inte publicerad . Indikatorerna 1, 7–9 berör marknaden. PTS individundersökning har tidigare genomförts , men har inte genomförts . bör ha en dialog med PTS för att tyd- liggöra med vilken frekvens undersökningen kommer att göras i fram- tiden. Mätningar av graden av nätneutralitet (indikator 11) är plane- rade från .SEs sida, men detaljerna för exakt hur denna mätning ska genomföras är inte beslutade . Nätneutralitet har här setts som en fråga om öppenhet samt en konsumentfråga och därför sorterats in i detta sakområde. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att privata och offentliga informationssystem ska säkras i syfte att värna olika värden i samhället såsom demokrati, personlig integritet, tillväxt samt eko- nomisk och politisk stabilitet. Tabell 1.8 Indikatorer Samhällets informationssäkerhet SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikator 1 är intressant eftersom den ger en möjlighet att göra inter- nationella jämförelser inom området. Indikator 2 ger en möjlighet att göra jämförelser mellan kom- muner. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtag- lig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. Indikatorerna 3–5 ger en indikation på hur många faktiska attacker som sker och hur många datorer som är infekterade. Indikatorerna 6–8 ger en möjlighet att förstå i vilken mån inter- nettrafiken i är krypterad. Indikator 9 kräver en sammanvägning av ett antal frågor i E-dele- gationens uppföljning av svensk e-förvaltning (avsnitt 15 – Informa- tionssäkerhet). I Handlingsplan för att stärka samhällets informationssäkerhet framgår att ett verktyg för självmätning av informations- säkerhet ska implementeras och göras tillgängliga . Detta verktyg ska kunna användas av både myndigheter, landsting och kommuner. Detta möjliggör indikator 10. I den ovan angivna handlingsplanen finns också ett mål om att antalet myndigheter som är anslutna till SGSI (Swedish Govern- ment Secure Intranet) ska öka. Detta kan följas via indikator 11. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är följande: För att digitaliseringens möjligheter ska kunna användas fullt ut behövs en fungerande mjuk infrastruktur. SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Frågor kopplade till elektronisk legitimation behandlas av indika- torerna 2, samt 8–10. Frågor kopplade till effektiv upphandling behandlas av indika- torerna 3–4. Myndighetsövergripande tjänster behandlas av indikatorerna 11– Frågor kopplade till övrig samverkan och gemensamma standards behandlas av indikatorerna 1, 5–7. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att det offent- liga ska använda geografisk information som är beskriven i nationellt bestämda referenssystem och som bygger på internatio- nella överenskommelser. Tabell 1.10 Indikatorer Geografisk information Bilaga 3 SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 1–3 är utvalda ur ett material från Lantmäteriet inne- hållande en sammanställning av indikatorer som redan mäts inom området geodata. Indikator 6 är ett förslag på en ny indikator för att följa upp i vilken grad nya tjänster som använder den publicerade informa- tionen skapas. Indikatorerna 4–5 mäter hur individer nyttjar tjänster som använ- der geografisk information generellt. Den ambition som utrycks för sakområdet i den digitala agendan är att robust elektronisk kommunikation innebär att kommunikation- erna ska vara uppbyggda på ett driftssäkert sätt. Tabell 1.11 Indikatorer Robust elektronisk kommunikation SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Post- och () Strategi för robust elektronisk kom- munikation innehåller bl.a. följande mål: (1) Antalet drifts- störningar inom elektronisk kommunikation ska minska; (2) An- talet svaga punkter minimeras, genom analys och åtgärder vid ut- byggnad och utveckling; (3) Viktig kommunikationsutrustning för- läggs i skyddade anläggningar. Det första målet är bakgrunden till indikatorerna 4–5. Det andra målet är bakgrunden till indikator 6. Det tredje målet är bakgrunden till indikator 7. PTS publicerar även rapporten och sårbarhetsanalys för sek- torn elektronisk kommunikation (senast publicerad 2011). Denna publikation möjliggör en indikator i stil med nummer 3 ovan. Målet för bredbandspolitiken är att ska ha bredband i världs- klass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Detta innebär att av alla hushåll och fasta verksamhetsställen bör ha tillgång till /s . bör av hushållen och de fasta verksamhetsställena ha tillgång till /s. Tabell 1.12 Indikatorer Bredband Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Inom området bredband finns en stor mängd statistik att tillgå, både från internationella, europeiska och svenska källor. Indikatorerna från olika källor ovan har ett visst mån av över- lapp, men har ändå inkluderats för att säkra möjligheten att kunna göra jämförelser på internationell (1–2) och europeisk nivå (3–8), samt följa viktiga nationella mål och kompletterande indikatorer (9–17). Formuleringen i indikator 11 är den tolkning som Post- och tele- styrelsen (PTS) gör i uppföljningen av regeringens bredbandsmål. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i forsk- ningsverksamhet och innovationsprocesser ska digital information och digitala verktyg användas i ökad utsträckning. Tabell 1.13 Indikatorer Forskning och innovation Bilaga 3 SOU 2013:31 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Området är delvis behandlat via några av de internationella rank- ningar som inkluderats i mätningen av det övergripande it-politiska målet. Flertalet av de utvalda indikatorerna inom detta område är av makrokaraktär (1–6). Indikatorerna 8–10 relaterar till vetenskapliga publikationer och användande av tillgångar i former av medicinsk data. Indikator 7 har ansetts vara intressant eftersom barriärerna till innovation är så låga för privatpersoner med programmerings- kunskap. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. Tabell 1.14 Indikatorer It för miljö SOU 2013:31 Bilaga 3 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna mäter kommunernas (1–2), myndigheternas (3–7) och företagens (11–13) arbete med grön it. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är: För att stärka friheten på nätet ska verka för att de mänskliga rättigheterna respekteras på internet. Bilaga 3 SOU 2013:31 Tabell 1.15 Indikatorer Frihet på nätet Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. I rapporterna refererade till i indikator 1–2 klassificeras respektive land (Free – Partly free – Not free – No data; samt Internet enemies – Countries under surveillance – inte på listan). Målet borde vara att är klassade som Free i den första rapporten (har status No data), samt att inte finns med på listan över Internet enemies eller Countries under sur- veillance). En variant av indikatorerna 4–5 har tidigare funnits med i .SE:s undersökning Svenskarna och Internet. En variant av indikator 5 har tidigare funnits med i EU-statistiken. Tanken med indikator 6 är att om möjligt använda moderna text- mining-metoder för att få en temperaturmätning vad gäller tonen på Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i syfte att främja kreativitet och innovation ska det vara enkelt att sluta avtal om upphovsrätt i den digitala miljön. Förutsättningarna för dem som vill få tillgång till kreativt innehåll bör därför förbättras som upphovsrätten värnas. Tabell 1.16 Indikatorer Upphovsrätt Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Indikatorerna 1–2 ger en möjlighet att göra internationella jämför- elser. Indikatorerna 3–5 mäter nivån av piratkopiering. Indikatorerna 7–12 mäter i vilken takt digital försäljning och distri- bution ersätter fysiska och traditionella alternativ. Vad gäller film, datorspel och böcker är det lämpligt att mäta detta i termer av an- del digital försäljning. Vad gäller tidningar, tv och radio är det lämp- ligare att mäta via enkäter till individer om deras vanor. It för global utveckling Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är: Användning av it i biståndet ska bidra till fattigdomsminskning, demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. En effektiv fattigdoms- bekämpning främjas av en öppenhet i biståndets genomförande. Tabell 1.17 Indikatorer It för global utveckling Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. I kartläggningen har inriktningen varit att inom sakområdet foku- sera på () och inte försöka mäta tvärs alla olika biståndsorganisationer som verkar från . SIDA har ett dokument med titeln for capacity deve- lopment and collaboration 2011–2013, som delvis behandlar om- rådena ICT4D (ICT for development) samt B4D (Business for development). Detta är bakgrunden till indikatorerna 1–3. SIDA publicerar biståndsinformation på sidan . Funk- tionalitet finns för att bryta ned hur mycket biståndet som går till olika kategorier och underkategorier av insatser. Det är dock inte självklart om dessa kategorier kan relateras till digitalisering eller ej. Det kan vara nödvändigt att istället titta på varje enskilt projekt och göra en bedömning om det har en stark ICT4D-anknytning istället. Indikator 4 är ett förslag som innebär att följa i vilken mån den publicerade informationen vidareförädlas, till exempel för att åstad- komma internationella jämförelser. Källor och benämningar av indikatorer och index Följande bilaga innehåller en förteckning över de benämningar som används som förkortningar till olika index och källor för indikatorer. Refererade till med kortkoder i dokumentet (ingår i någon lista över rekommenderade indikatorer): [DER] = och IBMs Digital Economy Rankings, economy-rankings-2010_final_web.pdf [] = Reporters Without Borders Internet Enemies Report, [FotN] = Freedom on the Net Report, 2012 [GCR] = , [GEGS] = FNs Global E-Government Survey, innehåller indexen E-Government Development Index och E-Participation Index, [GII] = INSEAD och WIPOs Global Innovation Index, [IFPI-DMR] = IFPIs Digital Music Report, [NRI] = World Economic Forums Networked Readiness Index, del av Report, [OECD-FB] = OECDs Factbook, [PIAAC] = OECDs Programme for the International Assess- ment of Adult Competencies, piaacprogrammefortheinternationalassessmentofadultcompetencies Övriga analyserade eller refererade källor: FN/ITU, Measuring the 2012, , contains ICT Development Index , Assessing innovation metrics: vey Results, _Global_Survey_Results_Assessing_innovation_metrics_ 2243 , Internet Economy Outlook (2012), The Web Index, Key-Findings.pdf , Knowledge Economy Index and Knowledge Index, 2012.pdf e-Government Ranking, 2012, 20e-Gov%20ranking%202012.pdf , The Global Gender Gap Report, Refererade till med kortkoder i dokumentet (ingår i någon lista över rekommenderade indikatorer): [] = En digital agenda för , LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:SV:PDF, [EGB] = Europeiska kommissionens eGovernment benchmark, [EUS] = [EUS-HH] = statistik om hushålls och individers använd- ande av informations- och kommunikationsteknik, society/data/comprehensive_databases [LOD2] = Data projects visualiseringsverktyg, Övriga analyserade eller refererade källor: Europeiska Kommissionens Assessment of the Web Index, indicators/Documents/WebIndex_JRCreport.pdf Europeiska Kommissionens Innovation Union Scoreboard, analysis/innovation-scoreboard/index_en.htm