sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — Skulle domstolen upphäva eller minska återkrav påverkar det i princip inte föräldern. Återbetalningsskyldighet för väntepenning kan bara komma i fråga under de förutsättningar som anges i 108 kap. SFB. Kapitlet behandlar de följdändringar som behövs för att systemet med väntepenning ska fungera och ge barnets föräldrar ett rimligt skydd i fråga om bland annat föräldraledighet, semester och SGI. Genomgången omfattar följande områden: Samordning med andra ersättningar Studiemedel och följdändringar i övrigt Det som föreslås är bland annat att barnets föräldrar ska ha rätt till föräldraledighet i den utsträckning som de får väntepenning och att det införs ett särskilt SGI-skydd under tid med väntepenning. Ett viktigt syfte med följdändringarna är att väntepenningen ska fungera väl tillsammans med samhällets övriga trygghetssystem. Systemen ska bilda en fungerande helhet för föräldrarna, som överkompensation genom dubbla ersättningar ska undvikas. Vårt förslag: En förälder ska ha rätt till föräldraledighet i den utsträckning han eller hon får väntepenning. Föräldraledighet med väntepenning ska i vissa fall vara semesterlönegrundande. Bestämmelserna om föräldraledighet har beskrivits ovan i kapitel 3. Väntepenningen medför att föräldraledighetslagen bör ändras, så att den som får väntepenning också har rätt till föräldraledighet. Två nya former av föräldraledighet bör följaktligen införas: Hel ledighet med väntepenning och delledighet med väntepenning. Det motsvarar vad som gäller för föräldrapenning. Den som får hel väntepenning bör ha rätt till hel ledighet medan den som har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels väntepenning bör ha rätt till förkortning av normal arbetstid i motsvarande mån. Reglerna om föräldraledighet med väntepenning bör även i övrigt motsvara de som gäller för föräldrapenning. Det innebär bland annat att ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår och att den som vill utnyttja sin rätt till ledighet ska anmäla det till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med sin anmälan ska arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. Den som har väntepenning är hänvisad till en uppskattning utifrån den information kommunen lämnar och vad föräldern i övrigt känner till om aktuella väntetider i kommunen. Vid föräldraledighet med föräldrapenning är frånvaro från arbetet semesterlönegrundande enligt 17 a § semesterlagen. Det gäller så länge frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sammanlagt inte överstiger eller för en ensamstående förälder . Motsvarande bör gälla i fråga om väntepenning. Frånvaro från arbetet bör således vara semesterlönegrundande om frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd inte överstiger eller för ensamstående förälder . Genom en sådan följdändring jämställs föräldraledighet med väntepenning och föräldrapenning när det gäller semesterlönegrundande frånvaro. Frånvaron från arbetet är i båda fallen semesterlönegrundande i högst 120 eller . I ytterlighetsfall kan föräldern först ha en semesterlönegrundande period med föräldrapenning och sedan ytterligare en semesterlönegrundande period med väntepenning. Vårt förslag: Ett särskilt SGI-skydd ska gälla under tid med väntepenning. Det SGI-skydd som gäller i fråga om föräldraledighet när barnet fyllt ska lagfästas. Bestämmelserna om SGI-skydd vid föräldraledighet har berörts i kapitel 3. Enligt lagen gäller SGI-skydd under tid då den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder, och barnet inte fyllt . Enligt rättspraxis kan SGI-skyddet fortsätta att gälla även därefter, om den försäkrade i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden får föräldrapenning. Dagens SGI-skydd vid föräldraledighet följer alltså av lag fram till barnets ettårsdag och därefter av rättspraxis. Bestämmelserna medför att den som stannar hemma med ett barn i väntan på förskola i princip måste ta ut föräldrapenning för att skydda sin SGI. Är ersättningsdagarna slut riskerar föräldern att förlora sin SGI. Det betyder bland annat att det inte längre går att få sjukpenning. Detta problem har förklarats närmare i kapitel 7. Införs väntepenningen framstår det därför som nödvändigt att också införa ett särskilt SGI-skydd som gäller under tid med väntepenning. Vi föreslår därför en bestämmelse som skyddar förälderns SGI under tid då han eller hon vårdar barn och får väntepenning. , perioden fram till det att väntepenning beviljas, får ett SGI-skydd anses följa av den praxis som gäller i fråga om SGI-skydd under utredningstid.1 För att det samlade SGI-skyddet för föräldrar ska hänga ihop och vara begripligt bör det skydd som gäller enligt rättspraxis lagfästas. Det bör alltså framgå av lagen att SGI-skyddet vid föräldra- ledighet fortsätter att gälla även efter det att barnet fyllt , om den försäkrade i oavbruten följd helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn och under den tiden får föräldrapenning. Detta är en kodifiering av den rättspraxis som gäller och någon ändring i sak är inte avsedd. 1 Se (2012b) s. 197 och 198. Vårt förslag: I arbetslöshetsförsäkringen ska tid med vänte- penning behandlas på samma sätt som tid med föräldrapenning. Det betyder att tiden i vissa fall ska jämställas med förvärvs- arbete och ingå i ramtiden. I andra fall ska den vara överhopp- ningsbar och inte ingå i ramtiden. Dagpenning ska inte kunna lämnas som väntepenning, däremot ska tid med väntepenning beaktas i vissa fall när normalarbetstiden bestäms. Bestämmelser om arbetslöshetsersättning finns i lagen om arbets- löshetsförsäkring. Ett villkor för rätt till ersättning är att sökanden under en ramtid av före arbetslöshetens inträde haft förvärvsarbete i viss utsträckning (12 §). Detta är det så kallade arbetsvillkoret. I vissa fall kan tid med föräldrapennings- förmån jämställas med förvärvsarbete (13 a §). Tiden ska i sådana fall ingå i ramtiden (15 a §). Tid med föräldrapenningsförmån räknas i övrigt som så kallad överhoppningsbar tid som inte ingår i ramtiden (17 §). Syftet är att även den som är föräldraledig ska ha möjlighet att uppfylla arbetsvillkoret och kunna få ersättning. Ersättning från arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form av dagpenning (19 §). Dagpenning får dock inte lämnas för tid under vilken den sökande får föräldrapenning enligt SFB (20 §). För den som är ersättningsberättigad ska en normalarbetstid fastställas (23 §). Den har betydelse i flera sammanhang och utgör den genomsnittliga arbetstiden under den sökandes ramtid. Vid bestämmandet av normalarbetstiden ska utöver arbetad tid även tid med föräldrapenningsförmån samt viss annan tid beaktas (23 b §). Vi föreslår att tid med väntepenning ska behandlas på samma sätt som tid med föräldrapenning i arbetslöshetsförsäkringen. Den som är hemma med ett barn i väntan på förskoleplats får annars ett svagt försäkringsskydd. Tid med väntepenning bör mot den bakgrunden kunna jämställas med förvärvsarbete och ingå i ramtiden på samma SOU 2013:41 Väntepenningens följdändringar villkor som tid med föräldrapenning när arbetsvillkoret prövas. I övrigt bör tid med väntepenning räknas som överhoppningsbar. Vidare bör dagpenning inte få lämnas för tid under vilken den sökande får väntepenning. Förmånerna bör alltså samordnas så att de inte kan lämnas till en och samma förälder. Tid med väntepenning bör däremot kunna ingå i normalarbetstiden på samma villkor som gäller för tid med föräldrapenning. För att uppnå detta resultat behöver 15 a § om ramtid och 20 § om dagpenning ändras. De avser endast tid med föräldrapenning, medan övriga regler (13 a, 17 och 23 b §§) avser tid med föräldrapenningsförmåner i allmänhet. De kommer därmed att gälla även för väntepenningen utan att några ändringar behövs. Skillnaden mellan 15 a och 20 §§ och övriga bestämmelser beror sannolikt på ett förbiseende. Vi kan inte se några skäl för att 15 a och 20 §§ bara ska avse tid med föräldrapenning medan övriga paragrafer avser tid med såväl föräldrapenning som tillfällig föräldrapenning. Vi föreslår därför att 15 a och 20 §§ ändras så att de gäller för tid med föräldrapenningsförmåner i allmänhet och inte bara för tid med föräldrapenning. Föräldrar som får vänta för länge på förskoleplats kommer därmed att få ett fullgott skydd. Vårt förslag: Den som får väntepenning ska likställas med den som får föräldrapenning när det gäller grupplivförsäkring för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program samt akti- vitetsstöd. Uppgifter om att en arbetssökande fått väntepenning ska få behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Det finns en rad arbetsmarknadspolitiska författningar och flera av dem reglerar vad som gäller när en person får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. Om väntepenning införs bör den som får väntepenning behandlas på samma sätt som den som får andra föräldrapenningsförmåner. Det kräver vissa författningsändringar. Den som deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska program eller garantier har försäkringsskydd enligt förordningen (1988:244) om grupplivförsäkring för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program. Under vissa förutsättningar finns ett försäkringsskydd även sedan programmet upphört. Det kallas efterskydd. försäkrad som får hel föräldrapenning fortsätter efterskyddet att gälla så länge föräldrapenningen lämnas. De närmare reglerna framgår av 9 § i förordningen. Införs väntepenningen föreslår vi att exakt samma bestämmelser ska gälla för den som får väntepenning. Den som deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska program kan vidare få aktivitetsstöd. Det är ett ekonomiskt stöd till försörjning som lämnas enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Enligt 12 § i förordningen ska aktivitetsstödet minskas för den som får föräldrapenning. Införs väntepenningen föreslår vi att stödet ska minskas på motsvarande sätt för den som får väntepenning. Behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten regleras i lagen (2002:546) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten samt i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Uppgifter om att en arbetssökande fått föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning får enligt 9 § i förordningen behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. För att bestämmelserna ska vara konsekventa bör även uppgifter om att en arbetssökande fått väntepenning få behandlas. Den som har anvisats till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar får inte ta del av insatserna om han eller hon påbörjar en frånvaroperiod med föräldrapenningsförmån på heltid. Detta framgår av 13 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin samt av 10 § förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Samma sak kommer att gälla för den som påbörjar en frånvaroperiod med väntepenning på heltid, eftersom det också är en föräldrapenningsförmån. Det framstår som rimligt och vi föreslår därför inga ändringar i förordningarna. Vårt förslag: Även i fråga om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska den som får väntepenning likställas med den som får föräldrapenning. Det betyder att etablerings- planen ska kunna omfatta aktiviteter på 75, av heltid och att tid med väntepenning under vissa förhållanden inte ska räknas in i etableringsplanen. Vidare ska etablerings- ersättning inte kunna lämnas som väntepenning. trädde den så kallade etableringsreformen i kraft. Den har behandlats i avsnitt 5.3. och 7.3. Reformen innebär bland annat att den nyanlände i många fall har rätt till en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Etableringsplanen ska i regel omfatta verksamhet på heltid och gälla . Den som deltar i insatserna kan få etableringsersättning. För den som är förhindrad att delta på heltid på grund av vård av barn med föräldrapenning får planen omfatta aktiviteter på 75, av heltid. När giltighetstiden för planen bestäms ska det vidare bortses från sådan tid som den nyanlände varit förhindrad att delta i aktiviteter på grund av vård av barn med föräldrapenning, om detta hinder varat av minst . Den tid som inte ska räknas in i planen får sammanlagt omfatta högst . För den som får föräldrapenning kan planen i praktiken därmed förlängas till . Detta följer av 5 och 6 §§ förordningen om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Det krävs dock att frånvaron är på heltid för att planen ska kunna förlängas. När det gäller etableringsersättning framgår det av 2 kap. 4 § förordningen om ersättning till vissa nyanlända invandrare att sådan inte får lämnas som föräldrapenning. Vi föreslår att tid med väntepenning behandlas på samma sätt som tid med föräldrapenning när det gäller etableringsinsatser. För den som får väntepenning ska etableringsplanen således kunna omfatta aktiviteter på 75, av heltid. Tid med väntepenning bör vidare inte räknas in i etableringsplanen, om den varat av minst . På det sättet kan planen i praktiken förlängas till , om frånvaron är på heltid. Slutligen bör samordning ske så att den som får vänte- penning inte kan få etableringsersättning . 12.6Samordning med andra ersättningar Vårt förslag: Kommunalt vårdnadsbidrag ska inte få lämnas till en vårdnadshavare som för samma kalendermånad eller del därav får väntepenning. Om väntepenning lämnas för tid under vilken en doktorand har utbildningsbidrag ska bidraget i regel minskas med det belopp som har lämnats. I fråga om grupplivförsäkring ska den doktorand som har rätt till väntepenning likställas med den som har rätt till föräldrapenning. När det gäller övriga offentligrättsliga ersättningar behövs det inga nya samordnings- regler. Några sådana behövs inte heller i fråga om skadestånd. Samordningsregler handlar om hur olika förmåner förhåller sig till varandra och hur man undviker att någon överkompenseras genom att få flera förmåner . Det handlar med andra ord om vad som gäller när flera förmåner sammanträffar. Samordning betyder normalt att den ena förmånen helt enkelt räknas av från den andra. Väntepenningen kommer till stor del att samordnas med andra förmåner mer eller mindre automatiskt, genom att den räknas som en föräldrapenningsförmån. De regler som gäller samordning av föräldrapenningsförmåner och andra förmåner kommer att gälla även för väntepenningen, vilket minskar behovet av nya regler. Vi bedömer dock att nya samordningsregler behövs i fråga om kommunalt vårdnadsbidrag och utbildningsbidrag för doktorander. Det beskriver vi nedan. Vi beskriver också samordningen med det civilrättsliga skadeståndet, som enligt vår bedömning inte kräver nya regler. Samordningen med arbetslöshetsersättning, aktivitets- stöd och etableringsersättning har behandlats ovan. I avsnitt 11.5 har vi dessutom föreslagit att väntepenning inte ska få lämnas som föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. Samordning med vårdnadsbidrag och utbildningsbidrag Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag innehåller flera regler om samordning. Av 5 § framgår det att vårdnadsbidrag inte får lämnas till en vårdnadshavare som för samma kalendermånad eller del därav får föräldrapenning eller vissa andra förmåner. Det får inte heller lämnas till en vårdnadshavare vars make eller sambo för samma kalendermånad eller del därav får föräldrapenning. Detta gäller för vårdnadshavare som bor tillsammans med sin make. Vi föreslår att väntepenningen samordnas med vårdnadsbidraget på samma sätt som föräldrapenningen. Det betyder att bidraget inte ska få lämnas till en vårdnadshavare som för samma kalender- månad eller del därav får väntepenning. heller få lämnas till en vårdnadshavare vars make eller sambo för samma månad eller del därav får väntepenning. Detta ska gälla för vårdnadshavare som bor tillsammans med sin make. Utbildningsbidrag är en förmån som får lämnas till den som antas eller har antagits till en utbildning på forskarnivå vid ett universitet eller en högskola som staten är huvudman för eller vid i . Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Om föräldrapenning lämnas för tid under vilken doktoranden har utbildningsbidrag ska bidraget enligt 11 § i förordningen minskas med det belopp som har lämnats. Detta gäller dock inte i fråga om föräldrapenning som är relaterad till en inkomst som doktoranden har med utbildningsbidraget. Får en doktorand väntepenning bör utbildningsbidraget enligt vår mening minskas på motsvarande sätt, så länge väntepenningen inte är relaterad till en inkomst som doktoranden har med utbildningsbidraget. Väntepenningen ska alltså samordnas med utbildningsbidraget på precis samma sätt som föräldrapenningen. Doktorander som får utbildningsbidrag kan ha försäkrings- skydd enligt förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander. Skyddet inträder normalt den dag den försäkrade får utbildningsbidrag. Skyddet kan dock gälla även för tid när den försäkrade är förhindrad att bedriva studier. Enligt 5 § gäller det bland annat om hindret beror på ledighet i samma omfattning som enligt 11 och 12 kap. SFB gäller för rätt till föräldrapenning. Vi föreslår att samma skydd ska gälla vid ledighet med väntepenning. Samordning med civilrättsligt skadestånd Att föräldrar har rätt till väntepenning utesluter inte att de också kan ha rätt till civilrättsligt skadestånd på grund av ett dröjsmål. Som framgått tidigare är möjligheten till skadestånd sannolikt god om föräldern kan visa att han eller hon lidit ekonomisk skada på grund av dröjsmålet. Väntepenning är dock ett enklare och mer riskfritt sätt att få ersättning och de flesta föräldrar kommer troligen att välja det framför att begära skadestånd av kommunen. Skadeståndet fyller främst en funktion om föräldern anser att väntepenningen inte ger full kompensation för skadan. Det faktum att någon har rätt till ersättning enligt SFB är inte ett hinder mot att göra anspråk på skadestånd utöver ersättningen. Det framgår av 107 kap. 17 § SFB. Den som fått väntepenning är således oförhindrad att begära skadestånd för den del av skadan som inte ersätts genom väntepenningen. När skadeståndet bestäms kommer den väntepenning som lämnats med största sannolikhet att avräknas från skadeståndet. Detta framgår delvis av 5 kap. 3 § 1 skadeståndslagen. Det är dessutom en allmän utgångspunkt inom skadeståndsrätten att skadeståndet ska bestämmas enligt principer som gör att skadelidande varken över- eller underkompenseras.2 Skulle en förälder begära skadestånd innan han eller hon fått väntepenning är rättsläget mera oklart. Skadeståndet kan då komma att bestämmas utan beaktande av möjligheten till väntepenning. Det kan innebära att fullt skadestånd utgår, om jämkning inte kommer i fråga. Skulle föräldern senare ansöka om väntepenning får överväga om ansökan går att avslå. Den här situationen är dock osannolik och några särskilda regler är knappast motiverade. Sammantaget framstår den befintliga samordningen av skadestånd och socialförsäkringsförmåner som fullt tillräcklig. Samordning med vissa andra ersättningar Som framgått kommer väntepenningen till stor del att samordnas med andra förmåner mer eller mindre automatiskt, genom att den räknas som en föräldrapenningsförmån. Följande kommer att gälla utan att det behövs några nya samordningsbestämmelser: Väntepenning kommer inte att lämnas om en förälder får sjuklön eller sådan ersättning som avses i 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön. Det följer av 11 kap. 14 § SFB. Väntepenning kommer inte att lämnas om en förälder får sjukpenning. Det följer av 11 kap. 14 § SFB. Väntepenning kommer inte att lämnas om en förälder får ersättning som motsvarar sjukpenning enligt annan författning eller på grund av regeringens beslut i ett särskilt fall. Det följer av 11 kap. 14 § SFB. Rehabiliteringspenning kommer att minskas med det belopp den försäkrade får i väntepenning. Det följer av 31 kap. 12 § SFB. 2 Se t.ex. prop. 98–100, rättsfallet NJA 2012 s. 685 och och (. 2013) kommentaren till 5 kap. 3 §. Smittbärarpenning kommer att minskas med det belopp som lämnas i väntepenning i den utsträckning förmånerna lämnas . Det följer av 46 kap. 18 § SFB. Närståendepenning kommer inte att lämnas i den utsträckning en vårdare får väntepenning. Det följer av 47 kap. 17 § SFB. Dagpenning till en totalförsvarspliktig kommer inte att betalas för dagar han eller hon får väntepenning. Det följer av 2 kap. 2 § förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. Dagersättning enligt officersförordningen (2007:1268) kommer inte att lämnas för tid då väntepenning lämnas. Det följer av 13 § officersförordningen. När det gäller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen kommer väntepenning med största sannolikhet att räknas som en inkomst när rätten till bistånd bedöms.3 Det krävs inga samordningsregler. Den jämställdhetsbonus som föräldrar i vissa fall kan få behöver inte heller samordnas med väntepenningen eller anpassas på något annat sätt. Vid tillämpningen av lagen om jämställdhetsbonus beaktas endast föräldrapenning enligt 12 kap. SFB. Vårt förslag: Väntepenningen ska beskattas och vara pensions- grundande. Staten ska betala statlig ålderspensionsavgift för den. Föräldrapenningsförmåner tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst enligt 11 kap. 31 § inkomstskattelagen (1999:1229). Det betyder att både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning beskattas. Vi föreslår att samma sak ska gälla för väntepenningen. Den syftar nämligen till att ersätta föräldrar för inkomstförluster och kostnader och den är i stort sett likställd med föräldrapenning. Eftersom det redan framgår att föräldrapenningsförmåner ska tas upp till beskattning behövs inga ändringar i skattelagstiftningen. Förmåner som är skattepliktiga är i regel också pensions- grundande. För föräldrapenningsförmåner framgår detta av 59 kap. 3 och 13 §§ SFB. Det betyder att föräldrapenning och tillfällig 3 Jfr prop. 2007/08:91 s. 44. föräldrapenning är pensionsgrundande. Samma sak bör gälla för väntepenningen och eftersom den är en föräldrapenningsförmån omfattas den av de nämnda paragraferna. Inga ändringar behövs. För den som har pensionsgrundande ersättningar från social- och arbetslöshetsförsäkringen betalar staten en pensionsavgift på enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensions- avgift. Avgiften används till finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Av 2 § 1 i nämnda lag framgår att staten betalar ålderspensionsavgift för föräldrapenningsförmåner. När det gäller väntepenning är tanken att den ska finansieras av kommunerna och inte genom socialavgifter. Vi anser trots det att staten bör betala ålderspensionsavgift för den väntepenning som lämnas. Som framgått i avsnitt 11.8 föreslår vi att avgiften i första hand finansieras genom den sanktionsavgift som kommunerna i vissa fall kommer att betala. Eftersom väntepenningen är en föräldrapenningsförmån behövs inga ändringar i detta avseende. Vårt förslag: Väntepenningen ska finansieras genom betalningar från de kommuner som brister och inte genom socialavgifter. Bestämmelser om avgifter för finansiering av systemen för social trygghet, så kallade socialavgifter, finns i socialavgiftslagen (2000:980). Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifterna är för tillfället av det så kallade avgiftsunderlaget medan egenavgifterna är av samma underlag. Båda utgörs av sjukförsäkringsavgifter, föräldraförsäkrings- avgifter, ålderspensionsavgifter, efterlevandepensionsavgifter, arbets- marknadsavgifter och arbetsskadeavgifter. Hur avgifterna ska fördelas mellan olika förmåner framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Enligt 5 § i lagen ska föräldraförsäkringsavgifterna användas till att finansiera 1.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. SFB,