sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Källa: TNS : Räckviddsutveckling Orvesto Konsument 2004:1–2012:3 och Tidningsstatistik: Upplage- och räckviddsutveckling . De uppmätta räckvidderna är av naturliga skäl betydligt högre än motsvarande upplagesiffror i tabell 3.13.2. Utvecklingskurvorna för perioden 20032011 är dock förhållandevis samstämmiga i båda mätningarna. och tappade i storleksordningen av sina prenumeranter och läsare , medan kvällstidningarna förlorade mellan . Av tabell 3.8 bekräftas också bilden av en fortsatt kraftig nedgång för kvällstidningarna , medan de båda morgontidningarna har haft en mer begränsad minskning. Mätningar av tidningarnas räckvidder – visar att den nedåtgående trenden håller i sig. För uppmättes en räckvidd på 780 000, för på 349 000, för på 842 000 och för /GT/en räckvidd på 756 000. Det är i samtliga fall en minskning jämfört med helåret 2012.15 14Uppgifterna avser /GT/. 15ORVESTO Konsument 2004–2013. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Lokala och regionala dagstidningar I huvudsak samma mönster återfinns bland de lokala och regionala dagstidningarna. I tabell 3.9 redovisas räckvidderna för (UNT), (VLT), (VF), Nya Samhället (DNS) och . Källa: TNS : Räckviddsutveckling Orvesto Konsument 2004:1–2012:3 och Tidningsstatistik: Upplage- och räckviddsutveckling . Även för dessa tidningar är räckvidderna betydligt högre än upplagorna, som den negativa utvecklingen 20032011 och 20112012 har stora likheter med de minskade upplagor som redovisats för respektive dagstidning i tabell 3.33.5. Samstämmigheten är dock inte lika tydlig för de mindre tidningarna , men det relativt bättre utfallet för dessa tidningar gäller såväl upplagor som räckvidd. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Räckviddsmätningar görs med samma förutsättningar för gratis- tidningar och betalade tidningar.16 Det är därför av särskilt intresse att redovisa hur räckvidden har utvecklats för ett urval av gratis- tidningar. Forskningen visar de lokala gratistidningarna har en särskild betydelse som informationskanal på orter som inte bevakas av traditionella morgontidningar och att de i huvudsak läses av människor som inte tar del av andra tidningar.17 I tabell 3.10 redovisas räckvidden för fem olika gratistidningar . Det är tidningen i , och som alla utkommer med sex nummer , som kommer samt i som har 32 lokaltidningar i och som utkommer . Källa: Tidningsstatistik: Upplage- och räckviddsutveckling –2012. 16Statistiken från TS och ORVESTO Konsument innehåller uppgifter om både räckvidd och upplaga för gratistidningarna. Upplagorna för gratistidningarna är dock inte jämförbara med de betalade upplagorna för traditionella dagstidningar. 17Ingela Wadbring: Från annonsblad till tidningar? Arbetsrapport nr 49. JMG, , 2007. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Gratistidningarna har som synes haft en positiv utveckling. Det gäller särskilt Metros editioner i och . Nivån på gratistidningarnas räckvidder ligger numera i paritet med flera morgontidningars. På den lokala marknaden i är räckvidden för också på en likartad nivå som Metro . I har dock en större räckvidd än Metro i samma stad. tyder uppgifterna i tabell 3.10 på att gratistidningarnas expansion har avtagit . Mätningar av räckvidden för Metros tre tidningar 2013 visar att utvecklingen snarare pekar nedåt även för gratistidningarna. För Metro uppmättes en räckvidd på 708 000, för Metro på 332 000 och för Metro på 274 000, vilket är en minskning i förhållande till de totala räckvidderna för 2012.18 I en särskild undersökning, Orvesto Internet, mäts också räck- vidden för vissa tidningssajter. Mätningen utförs i form av en trafikmätning och en svarspanel. Räckvidden definieras här som den andel av befolkningen som besökt sajten under en genomsnittlig vecka under en månad.19 Av dessa mätningar framgår att är mest besökta sajt. hade tidningen en räckvidd på . Näst störst räckvidd hade . Den högsta räckvidden bland morgontidningarna hade Svenska Dagbladets sajt, , med en räckvidd på , följt av , , . Som jämförelse kan nämnas att hade en räckvidd på , vilket är högt bland tidningar utanför . Ålderns betydelse för dagstidningarnas räckvidd Räckviddsmätningarna kan även ställas i relation till olika bakgrundsfaktorer. När ålder relateras till räckvidder för betalade morgontidningar framträder samma mönster som tidigare, dvs. att äldre personer läser sådana tidningar i betydligt högre grad än vad 18ORVESTO Konsument 2004–2013. 19Dessa mätningar skiljer sig alltså avsevärt från de mätningar av daglig räckvidd som görs för tryckta dagstidningar. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Samma övervikt, om än betydligt mindre, gäller för läsning av betalade kvällstidningar. Flertalet dagstidningssajter, liksom gratistidningarna, har däremot relativt likartad räckvidd i de olika ålderskategorierna, med ett undantag: har en avsevärt högre räckvidd bland yngre än bland äldre. 3.3.3Dagstidningar och andra medier I detta avsnitt är det tre frågor om dagstidningens konkurrens med andra medier som ska belysas. Den första är hur papperstidningens ställning i hushållen har påverkats av att flera nya medier har tillkommit. En andra fråga är hur konsumtionen av nyheter fördelar sig mellan dagspressen och andra medier och en tredje fråga gäller hur nyhetskonsumtionen skiljer sig åt mellan olika grupper i samhället. Konkurrerande medier i hushållen I tabell 3.11 redovisas hur hushållens tillgång på morgontidnings- prenumeration, mobiltelefon, internet (dator), smartphone och läsplatta har utvecklats . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Källa: Dagspresskollegiet: Läsvanestudien , : Svenska trender 1986–2011 och Vägskäl (nr. Tabellen visar att som prenumerationerna på morgon- tidningarna har minskat, har tillgången till mobiltelefoner och internet ökat kraftigt och ligger numera på en stabil och hög nivå. Även tillgången på smartphones och läsplattor har ökat kraftigt . Massmedieforskningen mäter också användningen av olika medier en genomsnittlig dag. Med hjälp av uppgifter från Mediebarometer 2012 är det möjligt att se på utvecklingen för olika medier . Användningen av dagstidning har då minskat från . Tv-tittandet och radiolyssnandet har också minskat något, från respektive från . Användningen av internet har däremot ökat från . I den senare uppgiften ingår bl.a. att av befolkningen 2012 använde sig av sociala medier.20 20 Mediebarometer 2010 och 2012. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Nyhetskonsumtionen i olika medier Dagstidningar och andra medier innehåller ju många olika typer av artiklar och program, varav det presspolitiska intresset i första hand avser de delar som innehåller nyheter och opinionsbildning. I tabell 3.12 redovisas regelbunden nyhetsanvändning i olika medier . Med regelbunden konsumtion avses minst utom för vissa dagstidningar. Uppgifterna avser andelen som läser nyheter i en morgon- eller kvällstidning på papper (morgontidning minst /vecka och/eller kvälls- tidning minst /vecka), tar del av riksnyheter i , Ekot i eller riksnyheter på TV4 samt läser nyheter på en tidningssajt (morgon- och/eller kvällstidning minst /vecka). Källa: Dagspresskollegiet: Läsvanestudien . Av uppgifterna i tabellen att döma har nyhetskonsumtionen i , och varit mycket stabil . har läsningen av morgon- och eller kvällstidningar på papper minskat kontinuerligt , medan läsningen av tidningssajter har ökat under de senaste cirka fem åren. Vid jämförelser mellan papperstidningar och tidnings- sajter ska man dock vara medveten om att mätningar av morgon- Dagstidningarna i det svenska medielandskapet tidningsläsning på papper avser minst /vecka, medan läsningen av sajter avser minst /vecka. Kraven är alltså högre ställda vid mätningen av läsningen av papperstidningar. Om man ställer samma höga krav vid mätningen av läsningen av tidningssajter visar statistiken att det är en betydligt större andel som bara läser nyheter i papperstidningar än som bara läser nyheter på sajter.21 rikssända utbud var () av totalt nyheter. Detta utbud fördelades till () på riksnyheter och till () på regionala nyheter.22 Den till andel största utbudskategorin var fiktion (). Av sändningstid 2012 (analog FM, DAB och webb) om totalt avsåg () nyheter. Sändningstiden för det största programområdet musik var ().23 är gränsen mellan olika typer av medier inte längre så distinkt som tidigare, särskilt inte den mellan dagstidningar och etermedier. Kvällstidningarna och flera morgontidningar har t.ex. numera egna webb-tv-sändningar med nyheter, sport, debatter och andra inslag.24 Aftonbladet-tv och Expressen-tv har i beslut av och tv bedömts som beställ-tv och ansetts omfattas av bestämmelserna i radio- och tv-lagen (2010:696).25 Till den aktuella bilden hör också att har förändrat sin sajt, från att främst ha innehållit information om radioprogram till att i huvudsak bli en plats för nyheter och aktualiteter. har en egen redaktion som är bemannad . Dagstidningsbranschen har kritiserat den nya sajten för att det licensfinansierade företaget på detta sätt konkurrerar med privatägda dagstidningars nyhetssajter. menar däremot att sajten förändrats för att bättre spegla bolagets grundläggande uppdrag att förmedla nyheter.26 21Uppgiften bygger på estimerade data från SOM-undersökningarna sammanställda av professor och redovisade i kapitlet i en kommande bok från . 22SVT:s public service-redovisning 2012. 23SR:s public service-redovisning 2012. 24Exempel på tidningarnas webb-TV finns på , , , , . och tv, beslut , dnr 12/00778. 26Den nya satsningen på presenterades i # . Den efterföljande debatten fördes bl.a. i . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Nyhetskonsumtionen i olika grupper I en artikel i en internationell samhällsvetenskaplig tidskrift har forskare vid och beskrivit det samband som finns mellan politiskt intresse och medie- konsumtion i , baserat på de SOM-undersökningar som genomfördes åren 19862010. Enligt forskarna förklarar människors politiska intresse i allt högre grad i vilken omfattning man tar del av nyhetsmedier. Ett annat viktigt resultat av forskningen är den ökning som man kan se avseende särskilt två grupper av medborgare. Det är dels de s.k. nyhetssökarna, som är storkonsumenter av medier, dels de s.k. nyhetsundvikarna, som sällan eller aldrig tar del av nyhetsmedier. Den senare gruppen har ökat från 6 till 15 procent.27 Denna utveckling tas också upp i . Enligt kommissionen har det politiska intresset blivit viktigare för att förklara i vilken utsträckning som människor tar del av nyhetsmedier och medan de politiskt intresserade fortsätter eller ökar sin nyhetskonsumtion väljer de mindre politiskt intresserade i allt större utsträckning bort nyhetsmedier. En förklaring till de ökade skillnaderna är det större medieutbudet. Ju större möjligheterna är att välja, desto mer selektiva tvingas människor vara när de väljer mellan medier och olika medie- innehåll. Och ju mer selektiva människor måste vara, desto större betydelse har deras individuella motivation och förmågor. Det talar i sin tur för att skillnaderna mellan de nyhetssökande och de nyhetsundvikande kommer att fortsätta öka. Enligt riskerar utvecklingen därmed att leda till ökade kunskaps- och deltagandeklyftor i samhället och till det som har kallats en tvåtredjedelsdemokrati.28 27Jesper Strömbäck, och : Interest and News Media Consumption: A Longitudinal Perspective. Se även : Därför måste vi tala mer om hur medierna utvecklas. 28Framtidskommissionen: Svenska framtidsutmaningar. Slutrapport från regeringens . Ds 2013:19, s. 180–183. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Det är ingen överdrift att påstå att tidningsföretagen och medie- branschen i just nu är inne i en omställningsprocess. Beläggen för detta är flera och finns väl beskrivna såväl i massmedieforskningen som i den aktuella nyhetsrapporteringen. Tillgången till medier ökar kontinuerligt. Nya aktörer med nya tjänster och ett varierat utbud tillkommer på mediemarknaden. Konsumenterna köper i allt mindre grad papperstidningar, men lägger totalt sett alltmer pengar på mediekonsumtion. Även reklaminvesteringarna tar nya vägar och görs i allt högre grad i digitala medier. För dagstidningsföretagen innebär dessa förändringar betydande utmaningar som till stora delar är gemensamma för hela branschen, men det finns också skillnader mellan olika tidningsgrupper. I detta avsnitt beskrivs hur dagstidningsbranschen har påverkats av de strukturella förändringarna i medielandskapet och hur tidningsföretagen har hanterat utmaningarna. Inledningsvis redovisas utvecklingen vad gäller antalet dagstidningar och förändringarna av företagsstrukturen. Därefter redogörs för tidningsföretagens ekonomiska förutsättningar med intäkter, kostnader och resultat. Övergången från analog till digital teknik behandlas i ett tredje delavsnitt. 3.4.1Dagstidningarnas antal och branschens struktur Att ett och samma företag äger och ger ut flera dagstidningar är inget nytt fenomen i den svenska dagstidningsbranschen, men utvecklingen har lett till att färre tidningsägare numera äger fler tidningar. Hur antalet dagstidningar har förändrats och hur företagsstrukturen i branschen har utvecklats är viktiga delar i analysen av det svenska medielandskapet. I presspolitiska sammanhang tillämpas en vid definition av begreppet dagstidning i . Det räcker om en tidning kommer ut minst en gång för att räknas som dagstidning. Därmed riskerar man att blanda ihop dagstidningar med veckotidningar utan nyhetsinnehåll och tidningsstatistiken utgår därför från att en Dagstidningarna i det svenska medielandskapet dagstidning också ska ha ett visst innehåll. Definitionen av dagstidning i presstödsförordningen har kommit att bli styrande. En dagstidning är enligt denna definition en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhets- förmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Det är därmed en delvis grannlaga uppgift att göra den bedömning som ligger till grund för tidningsstatistiken. Till saken hör också att statistiken inte inkluderar gratistidningarna. redovisar en årlig analys av tidningsföretagens årsredovisningar för att belysa dagspressens ekonomiska förhållanden. Rapporten 2011 omfattar 90 företag eller företagsgrupper som tillsammans svarade för utgivningen av 167 tidningar. En jämförelse med situationen visar att det då var 130 tidningsföretag som gav ut sammanlagt 145 tidningar. Det är alltså en helt annan relation mellan antalet tidningsföretag och antalet dagstidningar numera. Antalet företag minskade med , medan antalet dagstidningar ökade med . I tabell 3.13 redovisas hur antalet dagstidningar med olika utgivningsfrekvens har utvecklats , . Källa: rapporter Dagspressens ekonomi. till mängden dagstidningar har utvecklingen varit stabil. Antalet titlar har ökat något bland dem med låg- och medelfrekvent utgivning, medan antalet högfrekventa dagstidningar har legat kvar på i stort sett samma nivå . Den omställningsprocess som den svenska dagstidnings- Dagstidningarna i det svenska medielandskapet branschen är inne i märks med andra ord inte i statistiken över antalet tidningstitlar. För att få en heltäckande bild bör även gratistidningarna inkluderas. Enligt uppgifter som kommittén inhämtat finns det cirka 200 gratistidningar i landet. Det sker ett kontinuerligt tillskott av nya tidningar och tillkom 25 nya. Huvuddelen av tidningarna är lokala hushållsdistribuerade tidningar, som Sigtunabygden, och , medan några är dagliga gratistidningar som delas ut i kollektivtrafiken. Tidningen , som inledde sin verksamhet 1995, är den mest välkända av den senare typen. Andra trafik- tidningar är City, Extra och . Totalt beräknas gratis- tidningarna nå mellan 3 och 4 miljoner svenska hushåll. Den samlade omsättningen för landets gratistidningar var 2011, med ett ekonomiskt resultat för branschen som helhet på cirka 320 miljoner kronor.29 Som redan framgått har det totala antalet tidningsföretag minskat betydligt , i första hand genom att tidnings- företag gått samman i större enheter. I en rapport från beskriver professor , , fyra vändpunkter i dagspressens strukturella utveckling under 1990-talet.30 Den första av dessa vändpunkter var A-pressens konkurs 1992. Konkursen var starten på en process som innebar att de politiska partierna drog sig tillbaka från att äga, stödja eller försöka rädda tidningar. växte en positiv samarbetstrend fram, bl.a. genom att de borgerliga förstatidningarna övergav principen om att varje tidning måste ha en egen tryckpress. Den andra vändpunkten uppstod inom dagspressens största företagsgruppering, , när företaget började expandera utanför , bl.a. genom köpen av och i . Antalet dagstidningstitlar i Bonnierkoncernen ökade från tre till nio, men den samlade upplagan växte , och så 29Uppgifterna är hämtade från den presentation som företrädare för Gratistidningarnas branschorganisation gjorde vid kommitténs möte . 30Presstödsnämnden: Dagspressens ekonomi 1976-2010 s. 35–37. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet småningom avyttrades flera tidningar. De båda Malmö-tidningarna är dock kvar i koncernen, med som edition till . En tredje vändpunkt var tillkomsten av den elektroniska dagstidningen. var först ut och började publicera kulturbilagan på nätet och senare även dagliga nyheter. startade publicering på nätet i samband med i staden. En försöksverksamhet spreds sig snabbt över branschen och utvecklades till en generell trend, dock utan att det ledde till något snabbt systemskifte, eftersom den nödvändiga motorn annonserna inte kunde kopplas till den elektroniska dagstidningen. Den fjärde av 1990-talets vändpunkter var lanseringen av den dagliga gratistidningen 1995. Tidningen fyllde ett stort hål som hade uppstått på tidningsmarknaden i . Av hushållen i området saknade en prenumererad morgontidning och det fanns gott om ledig tryckerikapacitet i branschen, en välutvecklad annonsmarknad och en effektiv kanal till kunderna i form av tunnelbanan. Lanseringen av Metro innebar att gratiskulturen fick ett visst fotfäste inom dagspressen. I den mån dagstidningar engagerat sig i gratistidningar har man enligt gjort det som en del av den egna tidningsrörelsen och som komplement till utgivningen av betaltidningen. Dessa fyra vändpunkter har enligt bidragit till att forma den struktur som gäller i den svenska dagstidningsbranschen. En viktig vändpunkt i det svenska medielandskapet var också tillkomsten av en ny marknad för reklam-tv med de nya kanalerna TV3 och TV4. För tidningsföretagen innebar det en ny typ av konkurrens om såväl konsumenter som reklamköpare. Det var också ett viktigt steg i riktning mot att medieägande företag numera omfattar flera olika plattformar för publicering av redaktionellt material. En central förändring i den svenska dagstidningsbranschen är de många koncernbildningar som skett. Tabell 13 innehåller en lista med tidningsföretag och koncerner med fler än en dagstidning som ges ut i . Listan gör inte anspråk på att vara fullständig, men de största företagen och koncernerna ingår, liksom ett urval med mindre företagsgrupper, för att illustrera den stora mängden av samägda tidningar. I de fall en tidning ingår i en koncern är den Dagstidningarna i det svenska medielandskapet markerad med kursiv stil och finns även redovisad på en egen rad i tabellen. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Källa: Nordicom: Den svenska mediemarknaden , : Dagspressens ekonomi 2011. Källorna har kompletterats med uppgifter . Det finns flera olika sätt att mäta och jämföra storleken på de olika företagsgrupperna. Ett relevant mått är hur stor andel av dagspressens intäkter respektive grupp står för. Enligt Presstödsnämndens analys av dagspressens ekonomi 2011 stod Stampen och för av de totala rörelseintäkterna på . Tredje plats hade Schibstedgruppen , medan NT Media på fjärde plats stod för . I de intäktsmässigt största företags- grupperna ingår också radio- och tv-verksamhet. I Stampenkoncernen bedrivs, efter försäljningen 2012 av en 20- procentig andel i SBS Radio till , fortsatt radioverksamhet tillsammans med MTG. I ingår TV4- gruppen, i tv-sajten Tv.nu och NT Media tv-kanalen 24nt. En presspolitiskt intressant förändring gäller den tidigare strukturen med första- och andratidningar i större regionstäder. Av Presstödsnämndens analys av dagspressens ekonomi 2010 framgår att den strukturomvandling som präglar det svenska tidningslandskapet har varit allra mest påtaglig på dessa s.k. konkurrensorter som i praktiken alltså är tvåtidningsorter. Totalt finns det femton sådana, nämligen , , , , , , , , , , , , , och . Medan antalet tidningstitlar på dessa orter har varit relativt stabilt har ägarförhållandena förändrats kraftigt. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet fick de båda tidningarna gemensam ägare i elva av femton orter, genom att ägarna av den större tidningen köpte den mindre. har förändringen nått ytterligare en tvåtidningsort. blev det klart att Mittmedia köper , som därmed ingår i samma koncern som den lokala konkurrenten . Några tidningskoncerner äger också tidningar på flera av tvåtidningsorterna. NT Media, Mittmedia och kontrollerar tillsammans mer än hälften av de trettio dagstidningar som ges ut på dessa orter. finns det enbart tre tvåtidningsorter, varav en utanför storstads- områdena, där tidningarna har olika ägare: -: och . -: och . -: och . En genomgång av första- och andratidningarnas hushållstäckning i regioner med två tidningar visar att det kan finnas stora skillnader mellan enskilda kommuner. I några regioner är andratidningen störst i regionens mindre kommuner. Det gäller t.ex. för i , , och Älvkarelby, medan förstatidningen har störst hushållstäckning i och . Andra regioner kännetecknas av att andratidningen är minst i samtliga kommuner. Det gäller t.ex. för förstatidningen och andratidningen i , , och . En tredje variant är regioner där första- och andratidningen är relativt jämnstarka i vissa kommuner, t.ex. förstatidningen och andratidningen i , och Strömsund.31 Utöver de cirka 110 tidningar som ingår i underlaget till tabell 3.14 rymmer den svenska marknaden ytterligare ett 50-tal dagstidningar. Flera av dessa ingår också i mindre företagsgrupper med gemensamma ägare. Av Presstödsnämndens rapport ekonomi 2011 framgår att fådagarstidningarna i mindre utsträckning samlats i gemensamma bolag. En viktig förklaring är att det i den gruppen finns en mer heterogen ägarsammansättning än inom den medel- och högfrekventa delen av dagspressen. Överlappningen mellan de två grupperna är också 31 Uppgifterna är sammanställda av professor . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Endast ett fåtal av de tidningsföretag som äger medel- och högfrekventa dagstidningar har också majoritetsintressen i stödberättigade fådagarstidningar.32 I den meningen kan man säga att det rör sig om olika branscher. Tidningsföretag verkar på och är ekonomiskt beroende av två olika marknader. Den ena marknaden omfattar läsarna och deras tidningskonsumtion i form av prenumerationer och lösnummer. Den andra omfattar reklammarknaden och köparna av annons- utrymme. Det finns en klar växelverkan mellan de båda marknaderna, genom att högre upplagor och räckvidd påverkar annonsförsäljningen positivt och genom att ökade annonsintäkter möjliggör bättre redaktionella produkter som i sin tur ökar viljan hos läsarna att köpa tidningen.33 För tidningsbranschen som helhet har intäktsfördelningen pendlat mellan cirka 55/45 och 65/35, med annonserna som den större intäktskällan. Det finns dock stora variationer mellan olika typer av dagstidningar. För större morgontidningar kan fördelningen ligga på 70/30, medan de lösnummerköpta kvällstidningarna tvärtom kan ha en fördelning på 25/75. För gratistidningarna gäller givetvis att de är helt beroende av annonsmarknaden för sina inkomster.