sou · H1B32 · 2013-01-31 00:00:00 — Barnets åsikt ska tillmätas bety- delse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Patienten ska få information om sitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. När patienten är underårig ska även patientens vårdnadsha- vare få information enligt första stycket såvida inte 1. patienten motsätter sig det och har uppnått den ålder och mognad när han eller hon själv har rätt att bestämma i frågor som rör personliga angelägenheter, 2. det kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnads- havaren, eller 3. det annars anges i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ska ha följande lydelse. Föreskrifterna i hälso- och Föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) gäller sjukvårdslagen (1982:763) och all psykiatrisk vård. patientlagen (2013:000) gäller all terande föreskrifter om psyki- atrisk vård som är förenad med rande föreskrifter om psykia- frihetsberövande och annat tvång trisk vård som är förenad med (tvångsvård) ges i denna lag. frihetsberövande och annat tvång (tvångsvård) ges i denna lag. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård finns också i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Vad som sägs i denna lag om ett landsting gäller även en kommun som inte ingår i ett landsting. Med chefsöverläkare avses i denna lag chefsöverläkaren vid den sjukvårdsinrättning där patienten är inskriven. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:415. lag om ändring i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:1656) om patient- nämndsverksamhet m.m. ska ha följande lydelse. Nämnderna ska utifrån synpunkter och klagomål stödja och hjälpa enskilda patienter och bidra till kvalitetsutveckling och hög patientsäkerhet i hälso- och sjukvården genom att 1. hjälpa patienter att få den 1. erbjuda patienter den infor- information de behöver för att mation de behöver för att kunna kunna ta till vara sina intressen i ta till vara sina intressen i hälso- hälso- och sjukvården, 2.främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonal, 3.hjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet, samt 4.rapportera iakttagelser och avvikelser av betydelse för patienterna till vårdgivare och vårdenheter. Nämnderna ska informera allmänheten, hälso- och sjukvårds- personalen och andra berörda om sin verksamhet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:670. lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. ska ha följande lydelse. I hälso- och sjukvårdslagen I patientlagen (2013:000) ges bestämmelser om patientens själv- bestämmande och om respekt för om respekt för människors lika värde inom hälso- och sjuk- hälso- och sjukvården, och i vården, och i patientsäkerhets- patientsäkerhetslagen (2010:659) lagen (2010:659) föreskrivs om skyldigheter för hälso- och sjuk- hälso- och sjukvårdspersonal. I lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. regleras hur humanbiologiskt material, med respekt för den enskilda människans integritet, ska få samlas in, förvaras och användas för vissa ändamål. När det gäller att skydda den enskilda människan och respektera människovärdet vid forskning finns bestämmelser i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:674. lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. De föreskrifter som gäller för vård som ges med stöd av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt tandvårdslagen (1985:125) gäller även för vård som ges enligt denna lag, om inte något annat föreskrivs. De föreskrifter som gäller för vård som ges med stöd av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), patientlagen (2013:000) samt tandvårdslagen (1985:125) gäller även för vård som ges enligt denna lag, om inte något annat föreskrivs. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § patientdatalagen (2008:355) ska ha följande lydelse. En patientjournal ska innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård av patienten. Om uppgifterna finns tillgängliga, ska en patientjournal alltid innehålla 1.uppgift om patientens identitet, 2.väsentliga uppgifter om bakgrunden till vården, 3.uppgift om ställd diagnos och anledning till mera betydande åtgärder, 4. väsentliga uppgifter om 4. väsentliga uppgifter om vidtagna och planerade åtgärder, vidtagna och planerade åtgärder, 5. uppgift om den informa- tion som lämnats till patienten och om de ställningstaganden som gjorts i fråga om val av behandlingsalternativ och om möjligheten till en förnyad medicinsk bedömning. 5.uppgift om den informa- tion som lämnats till patienten, dennes vårdnadshavare och övriga närstående och om de ställnings- taganden som gjorts i fråga om val av behandlingsalternativ och om möjligheten till en förnyad medicinsk bedömning, och 6.uppgift om att en patient nekat till att ta emot viss vård eller behandling. ska vidare innehålla uppgift om vem som har gjort en viss anteckning i journalen och när anteckningen gjordes. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § och 6 kap. 6 och 7 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. I lagen finns bestämmelser om –anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), –vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patient- säkerhetsarbete (3 kap.), –behörighetsfrågor (4 kap.), –begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårds- personal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (5 kap.), –skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), –Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn (7 kap.), –prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.), –(9 kap.), och –straffbestämmelser och överklagande m.m. (10 kap.). mål och krav på hälso- och mål och krav på hälso- och sjukvården och tandvården finns sjukvården och tandvården finns i hälso- och sjukvårdslagen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen (1982:763), (1985:125). (2013:000) och (1985:125). Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en pati- ent ska se till att patienten ges individuellt anpassad informa- tion om 2.de metoder för undersökning, vård och behandling som finns, 3.sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården, samt Om informationen inte kan lämnas till patienten ska den i stället lämnas till en närstående till patienten. Informationen får dock inte lämnas till patienten eller någon närstående om det finns hinder för detta i 12 § andra stycket eller 13 § första stycket eller i 25 kap. 6 eller 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska se till att patienten och dennes närstående ges infor- mation enligt 2 kap. patientlagen (2013:000). När det finns flera behand- Den som har ansvaret för lingsalternativ som står i överens- hälso- och sjukvården av en stämmelse med vetenskap och patient ska medverka till att beprövad erfarenhet ska den som patienten ges möjlighet att välja har ansvaret för hälso- och sjuk- vården av en patient medverka som anges i 5 kap. 1 § patient- till att patienten ges möjlighet lagen (2013:000). att välja det alternativ som han eller hon föredrar. 1 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Den som har ansvaret för Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en hälso- och sjukvården av en patient ska medverka till att en patient ska medverka till att patienten får en förnyad medi- cinsk bedömning enligt vad som skada får en förnyad medicinsk anges i 6 kap. 1 § patientlagen. bedömning, om det medicinska särskilda risker för patienten eller har stor betydelse för dennes fram- tida livskvalitet. Denna paragraf omfattar inte tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125). Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2010:349) om vårdgaranti Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2010:349) om vårdgaranti ska ha följande lydelse. Tid då den enskilde av medi- cinska skäl inte kan ges vård vårdgarantin enligt 2 § 3 eller 4 eller frivilligt avstår från vård är uppfylld ska inte räknas tid då ska inte räknas vid bedömningen av om vårdgarantin enligt 2 § 3 1. av medicinska skäl inte kan eller 4 är uppfylld. 2. utnyttjat sin möjlighet att välja vård i ett annat landsting kap. 1 § patientlagen (2013:000), eller 3. frivilligt avstår från vård. Den enskilde ska anses frivilligt avstå från vård om han eller hon har 1.informerats om vårdgarantin, 2.erbjudits vård i enlighet med vårdgarantin, och 3.meddelat vårdgivaren att han eller hon avstår från erbjudandet om vård. Denna förordning träder i kraft . 1Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas (dir. 2011:25). I uppdraget ingår att föreslå hur regionala skillnader i vårdinnehåll och vårdresultat kan uppmärksammas och hanteras så att kvinnor och män i alla åldrar i hela befolkningen erbjuds en likvärdig och jämlik tillgång till vård av god kvalitet. Utredaren ska föreslå en reglering av ett fritt vårdval över hela . Förslaget ska i denna del även underlätta möjligheten att utnyttja privata vårdgivare i ett annat landsting än patientens hemlandsting. Vidare ska utredaren undersöka om befintliga system för hante- ring av patientens behov av bl.a. stöd är tillräckliga när det gäller företrädesvis vårdgarantin och det fria vårdvalet och vid behov lämna förslag till en lagreglerad funktion. Utredaren ska överväga hur informationsutbytet mellan patient och vårdgivare kan förbätt- ras, bl.a. genom att underlätta för patienten att få tillgång till sina journaluppgifter. I utredarens uppdrag ingår att överväga hur pati- enters upplevelser av hälso- och sjukvården bättre ska kunna fångas upp och bearbetas samt att göra en kartläggning av barnets ställ- ning som patient i hälso- och sjukvården. Slutligen ska utredaren lämna förslag till en ny patientlagstift- ning, som ska vara lättillgänglig, överskådlig och pedagogisk. Direktiven har bilagts betänkandet (bilaga 1). Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2012:24). I direktiven har regeringen dels förlängt tiden för utredningens slutredovisning till samt förtydligat vissa avgränsningar i uppdraget i förhållande till Utred- ningen om rätt information i vård och omsorg (S 2011:13). beslutade regeringen om ytterligare till- äggsdirektiv till utredningen (dir. 2012:113). I uppdraget ligger att lämna förslag till en ny lag om hälso- och sjukvårdens organisation som ska ersätta hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiven har bilagts betänkandet (bilaga 2 och 3). Promemoria om patientens tillgång till sin journal Enligt tilläggsdirektiv överlämnade utredningen sina överväganden vad gäller patientens möjlighet att få tillgång till sin journal via internet. Övervägandena presenterades i form av en promemoria – Patientens tillgång till sin journal. Pro- memorian har bilagts betänkandet (bilaga 4). Utredningen har haft 9 sammanträden med experter och sakkunniga, varav ett i form av ett tvådagars internat. Därutöver har informella kontakter med dessa förekommit. I syfte att få värdefull input från representanter för olika patientgrupper bjöd utredningen in till en patienthearing som hölls . har utredaren och sekretariatet träffat representanter för samtliga pati- entnämnder. Vidare har utredaren och sekretariatet genomfört en studieresa till och där bl.a. sammanträffat med tjänstemän från Danske och for Sundhed og Forebyggelse. Utöver ovanstående aktiviteter har utredaren och sekretariatet träffat företrädare för myndigheter, landsting, vårdföretag, intres- seorganisationer och enskilda experter inom området. Utredningen har också deltagit i olika konferenser och seminarier, bl.a. under Almedalsveckan, med anknytning till uppdraget. Utredningen har i enlighet med direktiven samrått med Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01), Utredningen om rätt Uppdraget och dess genomförande information i vård och omsorg (S 2011:13) samt med Barnom- budsmannen. Utredningen har även samrått med Utredningen om beslutsoförmögna personers ställning i hälso- och sjukvård, tand- vård, socialtjänst och forskning (S 2012:06). 1.3Reformer och tidigare utredningar på området har regeringen tillsatt ett stort antal utredningar i syfte att på olika sätt stärka patientens ställning och inflytande i vården. I det följande kommer några av de utredningar vars upp- drag och förslag särskilt gjort avtryck på området att närmare redogöras för. I något fall kommer även pågående utredningar, vars uppdrag är av särskilt intresse, nämnas. 1.3.1Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000 Regeringen tillsatte 1992 en parlamentarisk kommitté för att dels analysera och bedöma hälso- och sjukvårdens resursbehov fram , dels överväga hur hälso- och sjukvården bör finansieras på den övergripande samhällsnivån. I uppdraget ingick även frågor om patientavgifter och högkostnadsskydd samt kostnadsansvar för läkemedel i öppen vård. Kommittén antog namnet Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000.1 fick kommittén tilläggsdirektiv där det lades fast att kommitténs överväganden och förslag ska utgå från dagens system med landsting och kommuner som finansiärer och tillhan- dahållare av hälso- och sjukvård.2 Kommittén fick bl.a. i uppdrag att överväga åtgärder som skulle kunna vidtas för att stärka patien- tens ställning i hälso- och sjukvården. HSU lämnade totalt sex betänkanden och ett antal rap- porter. lade kommittén fram delbetänkandet Patienten har rätt.3 I betänkandet redovisade kommittén de delar av uppdraget som rör patientens ställning i hälso- och sjukvården. 2Dir 1994:152 Tilläggsdirektiv till Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finan- siering och organisation. 3SOU 1997:154 Patienten har rätt. Uppdraget och dess genomförande Kommittén övervägde om det fanns anledning att frångå syste- met med skyldighetslagstiftning till förmån för en lagstiftning som bygger på rättighetsbaserade principer så att patienten kan få sin sak prövad av domstol. Kommittén såg dock stora principiella svå- righeter med att införa legala patienträttigheter inom alla de områ- den som i lagstiftningen baserades på skyldigheter. Den rättsliga prövningen av mål av detta slag skulle också bli både tidsödande och resurskrävande såväl för rättsväsendet som för hälso- och sjuk- vården och ta i anspråk resurser från den sjukvårdande verksam- heten. Kommittén pekade på att de krav som den enskilde har rätt att ställa på hälso- och sjukvården utifrån en skyldighetslagstiftning självfallet måste respekteras. En grundförutsättning för att patienten skulle kunna kräva sin rätt och för att hälso- och sjukvårdspersonalen skulle leva upp till sina skyldigheter ansågs emellertid vara att lagstiftningen var över- skådlig och tydlig. Kommittén föreslog därför att hälso- och sjuk- vårdslagstiftningen skulle ses över. Som utgångspunkt anfördes att lagstiftningen borde utgå från patientens situation, dvs. att den rättsliga fokuseringen skulle förskjutas från personalens och sjuk- vårdshuvudmännens skyldigheter till vad patienten borde kunna kräva av hälso- och sjukvården. Vidare borde alla bestämmelser av betydelse för patientens ställning samlas i en lag i stället för att vara spridda i flera lagar. Den uppenbara fördelen med detta ansågs vara att bestämmelserna blir tillgängliga och överskådliga för såväl pati- enter och personal som för allmänheten. Det skulle därmed också bli lättare att sprida kunskap om vad som faktiskt gäller på området. Kommittén föreslog även att lagstiftningen skulle förtydligas vad gäller information till patienten, patientens val av behandlings- metod och möjligheten till second opinion – förslag som sedermera ledde till förändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).4 Vidare föreslog kommittén att patientnämndernas (dåvarande för- troendenämndernas) arbetsområde skulle utvidgas till att omfatta all offentligt finansierad hälso- och sjukvård samt vissa social- tjänstfrågor inom äldreomsorgen. Patientnämndernas arbetsupp- gifter skulle preciseras i lagstiftningen. Förslagen ligger till grund för nu gällande lag (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m.5 4Regeringens proposition (1997/98:189) Patientens ställning. 5Regeringens proposition (1998/99:4) Stärkt patientinflytande. Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördel- ningen inom samhällsorganisationen.6 I tilläggsdirektiv som beslutades fick kommittén bl.a. i uppdrag att analysera och bedöma hur strukturen och uppgifts- fördelningen mellan stat, landsting och kommuner påverkar förut- sättningarna för att styra hälso- och sjukvården.7 Kommittén fick också föreslå förändringar av befintlig struktur och uppgiftsfördel- ning för att förbättra styrningen och därigenom skapa bästa möjliga förutsättningar för att utveckla vårdens kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Kommittén skulle särskilt beakta behovet av att underlätta sam- spelet mellan de olika nivåerna i samhällsorganisationen samt med näraliggande välfärdssystem, såsom äldreomsorgen. Regeringen konstaterade i direktiven att användningen av rät- tighetslagstiftning ökat i omfattning under de senare decennierna. Kommittén fick därför i uppdrag att övergripande analysera för- och nackdelar med den lagstiftning som ålägger kommuner och landsting att tillhandahålla individuella ekonomiska och sociala rättigheter. En utgångspunkt för kommitténs analyser och förslag var att hälso- och sjukvårdssystemet skulle vara heltäckande och vården ges efter behov. Ett första delbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd avläm- nades i december 2003.8 slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft lämnades och innehåller flera förslag av relevans för Patientmakts- utredningens uppdrag.9 Kommittén föreslog att landstingens upp- gifter inom hälso- och sjukvården skulle övertas av väsentligt färre och mer jämnstora regionkommuner. Man föreslog att den statliga styrningen av hälso- och sjukvården skulle renodlas mot normering. Antalet styrformer skulle vidare begränsas, särskilt styrformer med oklar status som överenskommelser, handlingsplaner och tillfällig projektfinansiering. Styrningen borde enligt kommittén inriktas på medborgarens rätt till likvärdig hälso- och sjukvård. En likvärdig hälso- och sjukvård skulle enligt inte bara 2003:10 Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. 2003:93 Tilläggsdirektiv till (Fi 2003:02). 8SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd. 9SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Uppdraget och dess genomförande innebära att medborgaren får en likvärdig vård oavsett bostadsort, utan också att vården ska ha likvärdig kvalitet oavsett med- borgarens kön, sociala och ekonomiska bakgrund, etnicitet etce- tera. Vidare förslogs att kunskapsstyrningen av hälso- och sjuk- vården skulle stärkas och samordnas. Kommittén lämnade också förslag till en patientlag i vilken befintliga bestämmelser av betydelse för patienterna hade samlats. Liksom i befintlig lagstiftning angav lagförslaget främst de skyldig- heter som vårdgivarna har gentemot medborgarna. Endast ett fåtal bestämmelser innehöll för patienterna utkrävbara rättigheter. En samlad patientlagstiftning skulle, enligt kommitténs bedömning, bidra till att ge patienten likvärdiga villkor i ett nationellt perspek- tiv, trots att ansvaret för att finansiera och tillhandahålla hälso- och sjukvård finns regionalt och lokalt.10 förslag har inte föranlett några lag- ändringar. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att utarbeta förslag till en särskild författnings- reglering av inom hälso- och sjukvår- den.11 fick utredningen tilläggsdirektiv, enligt vilka utre- daren skulle se över hur behandlingen av personuppgifter inom hälso- och sjukvården regleras samt lämna förslag till en väl funge- rande och sammanhängande reglering av området.12 I uppdraget ingick bl.a. att analysera förutsättningarna för och nyttan av att skapa en för samtliga vårdgivare sammanhållen journal. I uppdraget ingick också att se över frågan om skulle få föra ett register för uppföljning av läkemedels ändamålsenlighet samt överväga hur ett sådant register ska regleras. Vidare skulle utreda- ren göra en översyn av aktuella bestämmelser i lagen (1998:543) om hälsodataregister, sekretesslagen (1980:100) och andra bestämmel- ser på hälso- och sjukvårdens område som berörs av uppdraget, 2003:42 Författningsreglering av inom hälso- och sjukvården m.m. 2004:95 Tilläggsdirektiv till Utredningen om författningsreglering av nationella kvalitets- register inom hälso- och sjukvården m.m. (S 2003:03). Uppdraget och dess genomförande samt lämna förslag till nödvändiga ändringar i även dessa författ- ningar. beslutade regeringen om ytterligare tilläggsdi- rektiv till utredningen.13 Enligt direktiven skulle utredaren utarbeta förslag till författningsreglering av det nationella vaccinationsre- gistret. lämnade huvudbetän- kandet , som bl.a. innehöll förslag om en samman- hängande reglering av personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården i en helt ny lag, patientdatalagen.14 Utredningen före- slog även vissa förändringar i sekretesslagstiftningen på hälso- och sjukvårdens område. Den centrala utgångspunkten för förslagen var enligt utred- ningen att skapa en reglering som möjliggör både en ökad patient- säkerhet och ett starkt integritetsskydd. Utredningen hade som målsättning att skapa rättsliga garantier för att nya möjligheter att använda IT inom hälso- och sjukvården – bl.a. i fråga om breddad elektronisk tillgänglighet till information om patienten inom hälso- och sjukvården – inte på ett oacceptabelt sätt inkräktar på patien- tens personliga integritet. En utgångspunkt i det arbetet var att den enskilda patientens inställning i fråga om spridningen av uppgifter om honom eller henne inom hälso- och sjukvårdssektorn så långt möjligt skulle respekteras. Den nya patientdatalagen (2008:355) trädde i kraft den 1 juli 2008.15 avlämnade sitt slutbetän- kande – Patientdata och läkemedel m.m. – i vilket bl.a. behandlades frågor om landstingens uppföljning av förskrivning och användning av läkemedel, och receptre- gisterlagen.16 2005:150 Tilläggsdirektiv till Utredningen om författningsreglering av inom hälso- och sjukvården m.m. (S 2003:03). 15Regeringens proposition (2007/08:126) m.m. 16SOU 2007:48 Patientdata och läkemedel m.m. Uppdraget och dess genomförande tillsattes av regeringen med uppdraget att, ur ett patientsäkerhetsperspektiv, göra en över- syn av den lagstiftning som omfattar bl.a. tillsynen och ansvarssy- stemet inom hälso- och sjukvården.17 Inom ramen för uppdraget skulle utredaren även utreda patientnämndernas verksamhet. avlämnade patientsäkerhetsutredningen betän- kandet Patientsäkerhet, Vad har gjorts? Vad behöver göras?18 Utred- ningen föreslog att en ny lag om patientsäkerhet skulle ersätta lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Den nya lagen skulle tydliggöra vårdgivarnas ansvar och skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete.