sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — För att kunna hjälpa någon måste du möta henne där hon befinner sig, på samma nivå. Det är det som är Lugna Gatans spetskompetens. Vi förstår vad de går igenom och hur det känns, hur mörkt och trasigt det än verkar vara. Många av oss har själva varit i samma situation. Och vi har lyckats ta oss därifrån. Vi är levande bevis på att det faktiskt går. En viktig ståndpunkt är att vi inte dömer någon människa. Däremot dömer vi handlingar. Vi vill ge unga människor det stöd och de verktyg som behövs för att bryta sig ut ur ett destruktivt beteende och ett liv i utanförskap. För att göra det måste man ge av sin tid och av sig själv, lyssna och mötas på lika nivå. Om du vill påverka unga människor måste du lyssna, se, ge och dela med dig. Lugna Gatans roll i samhället Genom Lugna Gatan arbetar unga individer från olika kulturer och religioner tillsammans i det svenska samhället. Flera hundra arbets- lösa unga människor har fått utbildning och anställning, hundratals tonåringar deltar ideellt i lokala grupper, ett femtiotal skolor har fått hjälp med att positivt förändra sitt skolklimat och ett hundratal unga brottsoffer har fått stöd. I korthet kan man säga att Lugna Gatan jobbar med att skapa de förutsättningar som unga människor behöver för att utveckla en positiv identitet och en roll inom ramen för samhällets normer. Men verksamhetens verkliga värde kan bara förstås med en god del eftertanke och med insikt i de behov arbetet handlar om. Behoven är i sin tur en spegling av den miljö och de villkor som ungdomar lever med. Men det är ingen universallösning. Lugna Gatan är ett komplement till andra insatser som måste bedrivas på olika nivåer i samhället. Lugna Gatans syfte är att för egen räkning bryta unga människors stigmatisering och under- lätta deras inträde på arbetsmarknaden, för sin uppdragsgivares räkning lösa ett antal konkreta uppgifter och uppnå mål som minskad skadegörelse, otrygghet, vandalisering och bråk, ur ett samhällsperspektiv bidra till ett bättre samhällsklimat genom att reducera den generella integrationsproblematiken av unga människor som växer upp i utsatta områden. Detta genom att bl.a. agera som positiva förebilder för de yngre ungdomarna inom det område där man är verksam. kan detta leda till att nyrekryteringen av unga till de asociala och/eller kriminella gängstrukturerna minskar. SOU 2013:19 Förebyggande insatser Lugna Gatans verksamhet bygger på några enkla men väldigt centrala idéer. Identifikation – Man ska som värd ha egen erfarenhet av det område man jobbar inom. Detta för att man ska kunna ha en för- ståelse och vara igenkännande för de man möter i sitt arbete. Relation – Långsiktigt arbete och bygga upp relationer med ung- domarna. Att verkligen se individen, att mötas och få kontakt är en avgörande framgångsfaktor. Social kompetens – Mötet med de unga bygger på ömsesidighet, respekt och icke-konfrontation. Värdarna förfogar även över just det tilltal som behövs för att kunna nå ungdomarna, få deras öra och tillskansa sig deras respekt. Nätverk – I samarbetet med ungdomarna används aktivt de nät- verk dessa befinner sig i – kompisgäng, släktband etc. Det bidrar till en stor räckvidd, många kontakter och större insyn. Den regionala nivån är intressant också när vi kommer till bekämp- ning av huliganism. Territoriet blir större än när vi enbart talar om den kommunala nivån och antalet intressenter blir fler. I delbetänk- andet föreslogs att landshövdingarna i de tre storstadslänen borde ges en tydligare samordnande roll på området. Exemplen i det föregående från , och visar att utrymmet för initiativ är stort även i mindre län. Det gäller såväl samverkan mellan olika idrotter som kopplingar till samhället utanför idrotten. Dessa nätverk kan bli väsentliga aktörer för idrotten och bör kunna utnyttjas för både repressiva och förebyggande insatser. Själv tror jag att de kan spela en speciellt stor roll när det gäller koppling mellan visioner och praktisk politik. borde här på sina håll kunna inta en mer framträdande roll. Projektet upp för fotbollen har hjälpt till att ge SLO i de fem berörda föreningarna en rivstart. Dessa SLO bör kunna vara goda ambassadörer och inspirationskällor för övriga SLO. Det är min för- hoppning att tankarna bakom detta projekt kan spridas och engagera såväl fler klubbar som fler sponsorer. Projektet är också ett bra exempel på hur näringslivet kan gå in och stödja en viktig verksamhet. Ett fokusområde är att hindra huliganism att sprida sig till våra segregerade bostadsområden. En arbetsmetod som kan vara klokt att lyfta är Lugna gatan. 17 Den positiva supporterkulturen Begreppet positiv supporterkultur beskrivs och utvecklas. Balansgången mellan positiv och negativ supporterkultur måste bli tydligare. Ett antal supporterprofiler kommer till tals. Fotbollens nya SLO-funktion har fått en flygande start. De nationella fotbollsorganisationerna bör i samverkan med utveckla en högskolekurs för SLO om ung- domsfrågor. Ishockeyn bör införa en motsvarande funktion. Supporterkulturens framväxt har skett vid sidan av klubbarna. Vikten av klubbarnas nuvarande samarbete med supporter- föreningar underskattas ofta. Tre tidigare huliganer kommer till tals via öppenhjärtliga beskriv- ningar. Fotboll och ishockey kan lära från strukturerna bakom skid- skyttets åskådarkultur. De ideologiska skillnaderna gås igenom. Ett begynnande kvinnoperspektiv inom supporterkulturen inger hopp. Maskulinitetens hittillsvarande roll för supporterkulturen ställs i blickfånget. Arbetet inom () och Camp presenteras. Avsaknaden av motsvarande struk- turer inom ishockeyn påtalas. Utredningens seminarium om positiv supporterkultur bör kunna ge vissa bidrag. 17.1Vad är positiv supporterkultur Att ställa upp en vision för den positiva (goda) supporterkulturen kan te sig som en övermäktig uppgift. Redan att försöka definiera begreppet erbjuder som strax ska framgå stora svårigheter. Gör man likväl ett försök skulle en variant kunna vara: Den goda supporterkulturen bygger på idrottens värdegemenskap och måste ligga som grund i hela kedjan från knattefotboll (eller annan sport) till elittävlingar på högsta nivå. Oberoende av formuleringsförmåga är min grundsyn att en politik för att motverka huliganism inom idrotten måste bygga på en samverkan med den goda supporterkulturen. Det är här vi har framtiden för en attraktiv stämning på läktarna och det är här kampen mot supporterkulturens avarter måste starta. Det är utgången av denna kamp som avgör om nya kategorier åskådare kommer att söka sig till arenorna. Det skrivs och talas en hel del om positiv supporterkultur, men vad är det? Vid en förfrågan till tio personer skulle man för- modligen få tio olika svar. Skilda supportergrupperingar har säkert en varierande syn på detta begrepp, liksom förbund, klubbar och den vanliga publiken. Även jag har min alldeles egna version. För mig är det egentligen inte viktigt att vi definierar detta begrepp i strikt matematisk mening. Snarare gäller det att slå fast att supporter- kultur är någonting positivt och att inte ligister och bråkmakare ska tillåtas stjäla begreppet. Det är ungefär samma utmaning som att neka nazister att lägga beslag på symboliken kring vår svenska flagga. Jag har bett ordförandena för tre supporterföringar samt ord- föranden för () att beskriva vad de anser vara positiv supporterkultur och här är deras svar. Tekniskt sett spretar svaren men det finns en gemensam underliggande värdegemenskap. En positiv supporterkultur är den som är högljudd och levande, som på samma gång hyllar och stöttar laget och skapar en gemenskap bland de egna supportrarna. En positiv supporterkultur innebär också att alltid ha den egna föreningens bästa för ögonen, vilket dock ibland blir lite av en plattityd, eftersom det som för någon är positivt är för någon annan negativt. Därför är det svårt att vara konkret i exakt vad som ryms i termen positiv supporterkultur, men vi tycker nog att det vi levererar på läktaren i princip alltid är en positiv supporterkultur. Vi vill också poängtera att även ramsor som exempelvis hånar mot- ståndaren inryms i vår bild av den positiva supporterkulturen. Det är inte per definition så att känsloyttringar och sånger måste vara positiva i sin karaktär, utan vi tror att den bästa supporterkulturen är en bra blandning av glädje och rivalitet, humor och allvar. Ja, det lär finnas många olika svar på positiv supporterkultur, men jag anser att en positiv supporterkultur är när man väljer att stödja laget utan en massa bråk i samband med matcherna, Sedan ska man även ge fan i att bränna bengaler och liknande då föreningen får böter. Sedan kan man alltid diskutera en legalisering av detta, men så länge föreningen får böter så kan det inte tolereras. Man ska även bete sig på ett sätt som inte skadar klubben, t.ex. inte snatta i samband med borta- resorna. Helt enkelt uppträda på ett sätt som inte skadar varken klubben eller dess anseende. Det här är ingen enkel fråga att besvara, men vi får väl ge oss på ett försök. För det första vill vi understryka att vi inte anser att det finns en supporterkultur eller ett sätt att vara supporter, utan att detta är såväl subjektivt och individuellt som kontextuellt och situationellt osv. Inte heller finns det ett rätt eller fel sätt att vara supporter, lika lite som att det skulle finnas någon essentiell positiv respektive negativ supporterkultur. Tror man det har man missförstått kulturbegreppet. Vi ställer oss även tveksamma till bilden av ett dialektiskt förhållande mellan positiv och negativ supporterkultur, samt att det ena eller andra skulle kunna gå att knyta som karaktäristika till specifika individer eller grupper av individer. För detta är människan som väsen alltför komplex. Så för att inte göra det hela allt för akademiskt utsvävande måste vi konstatera att det är en sak som måste utgå från att man först försöker söka en realistisk samsyn mellan berörda aktörer kring hur man ser på en framtida demokratisk, ansvarstagande, inkluderande och långsiktigt hållbar utveckling av såväl supporterkulturen som svensk fotboll i stort. För mig är positiv supporterkultur att ge sitt lag eller sin favorit- idrottare ett kraftfullt stöd, och uppskatta en bra prestation och njuta av fantastiska idrottskonster även om de inte görs av de egna. Det är ju det som är så häftigt med idrotten – att så ofta bjudas på och få fascineras av den totala kroppskontrollen, artisteriet, modet och känslan som kännetecknar våra elitidrottsmän och -kvinnor. Positiv supporterkultur är för mig också familjerna som trotsar kyla och hejar fram åkarna i skidspåren . Den mani- festeras också av alla fantastiska tifomakare som bidrar till de mäktiga skådespel vi får ta del av på framför allt ishockey- och fotbollsmatcher. Och förstås alla tusentals personer, varav många unga tjejer, som fyller läktarna på ridsporttävlingar i med sitt engagemang – och som gjort den svenska publiken internationellt känd för sin kunskap och sitt sportsmanship. 17.2Varför supporterkulturen är viktig började sända Tipsextra med engelska ligamatcher. Stämningen och de engelska hejarklack- arna blev förebilder för svenska supportrar . Mindre grupper av supportrar började formera sig och samlas på bestämda platser på läktaren. Supportrarna översatte engelska hejar- ramsor till svenska eller gjorde om inhemska melodier. I bildades den första supporterföreningen och kan man skönja de första klackbildningarna i . Dessa uppstod utan eller med ringa kontakt med moderklubben. Flertalet klubbar har supporterföreningar. Dessa organi- serar bland annat resor till bortamatcher, ger ut tidningar, har egna hemsidor och tillhandahåller souvenirer. Supporterföreningarna är viktiga för klubbarna. Det är ofta supportrarna som köper match- tröjor och årskort och som ofta stått för publikökningen . Förutom sport på elitnivå erbjuder läktarkulturen och i synner- het klacken även samhörighet, bekräftelse och känslan av del- aktighet i något som är större än en själv. Klackarna fyller därför en funktion i samhället, eftersom det ger människor, framför allt män, möjligheter till utlevelse, identitetsbygge och hjälp att bemästra en rad problem som det västerländska samhället anses ha bidragit med. Synpunkter av denna typ framförs av P Lalander i (1997). En annan forskare () ger i sin bok uttryck för liknande tankar och menar att klacklivet av supportrarna uppfattas som en viktig ventil till utlevelse och bear- betning av frustrationer. Det som av dessa forskare lyfts fram som positiva sidor av läktarkulturen utgör också en av grunderna för läktarvåldet. Skillnaden mellan karneval och huliganism kan vara hårfin för att citera en tredje forskare (1993). Ovanstående, som hämtats från Brårapporten mot fot- bollsrelaterade ordningsstörningar (Rapport 2008:20), kan komplet- teras med andra bilder av supporterlivets positiva sidor på individuell nivå. I en publikation om fotbollsklackar Va för jävla pack e ni? beskrivs livet under olika tidsperioder. Det är en berättelse om människor som ägnar en stor del av sin tillvaro åt att följa en idrottsförening i med- och motgång. Bokens titel är tagen från en ramsa som sjungs av alla tre stockholmsklubbarna och riktar sig till motståndarfansen. Från denna bok har följande tänkvärda meningar kring supporterkulturens inre liv hämtats. Skulle vi supportrar lika gärna kunna vara ett kringresande gyckel- sällskap som åkte runt och tittade på wrestling som vi spökade ut oss i färgglada kläder och hittade på upptåg? Det är uppen- bart att det inte enbart är sporten som driver fram den läktarkultur som kan benämnas klackar. Drivkrafterna är något mer än att se på bra fotboll och uppleva artisteri på en idrottsarena. Det kan också vara så att fotbollen är en så självklar gemensam nämnare att man inte behöver tala om den, och att det är därför det inte är så mycket snack om fotbollsmatcher i vår historik. Men att vinna då, kan det vara motivationen? Att förhöja livskänslan genom att få känna sig som segrare? Det hela är paradoxalt. Fram- gången betyder allt – och ingenting. Drömmen om fram- gång, och även lustkänslan när rivalerna går dåligt, är fundamentet för engagemanget i en klack. Men att laget är framgångsrikt har liten betydelse i längden. Krävs det ständiga titlar så skulle få supportrar orka vara kvar på läktarna. En tredje bild över vad supporterlivet betyder på individuell nivå har jag hämtat från en artikel av nuvarande justitierådet (tidskriften ) De flesta som gillar idrott njuter av samhörigheten med laget och de gemensamma förhoppningarna. De längtar efter nya och bättre prestationer, efter triumfer att glädjas och jubla åt. Man tycker också om att se spelet ständigt bli bättre, och deras upplevelse förstärks genom kunskaper och förståelse. Det handlar om deras egen träning som åskådare, om ständigt nya insikter. Det är därför som den tränade åskådaren ser och upplever så mycket mer än den ovane. På samma sätt som operakännaren njuter intensivt av en Wagneraria som bara är skrik för den oinvigde. Supportrarna är trogna sitt lag utan moralisk eftertanke. Därför fort- sätter de att hålla på det gäng som de tidigt fastnade för även om styrelseordföranden fälls för fiffel med räkenskaperna. Och de struntar i att deras spelare tillhör ett lag som ägs av någon med förskräckliga värderingar. Vem man håller på beror inte på något övervägt val. Och inte på vem som är mest värd att stödja. Om perspektivet kring supporterkultur ändras till att betrakta fenomenet ur klubbarnas synvinkel kan man notera en klar för- ändring . Som framgått av ovanstående skedde framväxten av den svenska supporterkulturen i hög grad utan stöttning från klubbarna. Successivt har den goda supporterkulturen blivit allt viktigare inom fotboll och ishockey. Inte minst gäller detta med ekonomens glasögon. Supportrar spenderar avsevärda belopp på att följa sitt lag. Indirekt betyder de mycket för att ge färg och inram- ning av matcherna. Den vanlige åskådaren får en tillkommande upplevelse via supportrarnas hejaramsor och det blickfång tifo- grupper m.m. erbjuder. Hit hör självfallet också den orala kampen mellan hemmaklack och bortaklack. För det ekonomiska värdet av TV-rättigheter och andra lik- nande rättigheter spelar engagemanget från supportrar i högsta grad en stor roll. Det höjer underhållningsvärdet i avsevärd mån. Detta kan till exempel illustreras med läktar- kultur som genomfördes i slutet av säsongen 2011 och som gick ut på att det på ett antal allsvenska matcher skulle vara tyst på läktarna de första för att visa hur stämningen påverkas av sup- portrarna. Jag var själv på en match mellan då detta skedde och demonstrationsvärdet av detta blev lindrigt uttryckt betydande! De centrala strukturerna inom ishockey och fotboll har alltmer kommit att uppmärksamma vikten av den goda supporterkulturen. Det är trots allt bara supporterramsan om som fotbollsmördare skallade. Vi kan inte lång- siktigt vara i konfrontation med våra supportrar som en känd fot- bollsledare då uttryckte saken (förre ordföranden i SvFF ). 17.3Klubbarnas samarbete med supporterföreningar Antalet supporterföreningar och typer av supporterföreningar varierar från klubb till klubb. Vissa större klubbar har ett antal supporterföreningar med lite olika agendor (vanliga supporter- grupper, tifogrupper, ultras m.fl.). Merparten av klubbarna har en eller ett par officiella supporterföreningar. I många fall finns ett samarbete mellan de olika supporter- föreningarna, men så är inte alltid fallet. Det är ofta den officiella supporterföreningen som tar initiativ till samarbete. I AIK finns till exempel en paraplyorganisation, AIK-alliansen, för de olika supporterföreningarna och i fungerar supporterföre- ningen Guliganerna som en paraplyorganisation där alla mindre grupperingar kring är medlemmar. Flertalet klubbar har en dialog med de olika supporter- föreningarna, men det mesta samarbetet sker med den officiella föreningen. Det förs en fortlöpande dialog om till exempel match- arrangemang, prissättning och andra biljettfrågor, positiv sup- porter- och läktarkultur, arena- och säkerhetsfrågor, ökat med- lemsantal i supporterföreningarna. Dialogen förs också per telefon och via sociala medier. Många fotbollsklubbar har tifogrupper och klubbarna försöker stödja dem på olika sätt, då tifon utgör ett positivt inslag vid ett arrangemang. Klubbarna kan exempelvis upplåta lokaler för tifo- material och tillverkning av banderoller. Tifogrupperna får också tillträde till arenorna för att ställa i ordning tifot och får också lägga ut information på klubbens hemsida. Som presenteras längre fram i detta kapitel är införandet av SLO-funktionen i de allsvenska klubbarna och i ett par Superettan- klubbar en viktig funktion för att förbättra samarbetet med sup- portrarna. En del klubbar ordnar olika evenemang tillsammans med sup- porterföreningarna. 2011 satsade stort på , som lever kvar som ett ledord för supporterverksamheten. Klubben har under de två senaste säsong- erna inför säsongsstarten haft en upptaktsträff med hela spelar- truppen samt ett 100-tal supportrar där man äter ihop, har fem- kamp och lär känna varandra. har haft ett stort projekt med skolorna i årskurserna 7–9 som har handlat om tolerans i samhället. Kring några klubbar finns firmagrupperingar av olika storlek. Dialogen med dessa grupper varierar från ingen dialog alls till en tydlig dialog. I många fall förekommer informella kontakter med enskilda firmamedlemmar. Ultrasgrupperna blir allt större i vissa klubbar och ses som ett orosmoment. Ishockeyklubbarna har supporterföreningar på samma sätt som fotbollen och antalet föreningar varierar också från klubb till klubb. Även samverkan mellan supporterföreningar och mellan supporter- föreningar och klubbar fungerar på likartat sätt. Några klubbar som bedriver såväl fotboll som ishockey har delvis samma supportrar. har ett supporterråd där föreningen träffar repre- sentanter för supportrarna och detta råd träffas ungefär . Klubben har också infört en ungdomsläktare där målsätt- ningen är att lära ut en god supporterkultur. Vissa klubbar ger rabatter till medlemmar i supporterföreningar. Som exempel kan nämnas som rabatterar biljettpriset på ståplatsläktaren och inköp i souvenirbutik och i kiosker. För att stödja de positiva supportrarna som har medlemskap i lämnas särskild information till dessa. I genomförs inför varje hemmamatch ett utsättningsmöte, där supporterföreningen är representerad. genomförs också öppet hus vid träningarna där supporterföreningen har möjlighet att träffa spelarna och led- arna. arrangerar ibland en ishockeymatch mellan sup- portrar och A-laget och mellan supportrar och kanslipersonal. Tifon förekommer på samma sätt inom ishockeyn som inom fotbollen och klubbarna stödjer dem på motsvarande sätt. ges också ekonomiskt stöd, bl.a. i form av gratisbiljetter. Firmagrupperingar finns bara kring ett fåtal klubbar och med dessa grupperingar finns en viss kontakt och dialog. Ultrasgrupp- erna växer sig allt starkare i vissa klubbar och ses som ett oros- moment. 17.4Seminarium om Positiv supporterkultur Som ett led i arbetet med detta slutbetänkande anordnades ett seminarium med . Detta var ett samarrangemang mellan , och den nationelle samordnaren. Bland de drygt 60 deltagarna kan nämnas prins , idrotts- minister och ordförande , och , idrottsvärlden (nationella organisationer, fotbolls- och ishockeyklubbar samt supporterföreningar), polisen m.fl. Ett antal personer från olika organisationer gav sin syn på vad de anser vara en god supporterkultur och här gick, som väntat, mening- arna starkt isär. Supporterorganisationerna ansåg bl.a. att ståplatser och pyroteknik hör till den positiva supporterkulturen. Här är en annan kommentar: Man kan byta parti, partner, nationalitet och till och med kön, men klubb byter man inte. Man föds som X-supporter och dör som X- supporter. Klubbkänslan är stark i synnerhet i lagsporter. Idrott kan vara glädje, men kan också innehålla destruktiva beteenden, som måste motverkas. I en positiv supporterkultur är det fulltaliga läktare, blandad publik (barn, vuxna, kvinnor och män), det förekommer inga hatramsor, men trevliga ramsor för att stödja sitt eget lag, ingen rasism, inga homofobiska ramsor och inga okvädingsord gentemot domare och motståndarlag. infördes funktionen Supporter Liaison Officer () och en SLO redovisade hur han arbetar med detta uppdrag. Inför matcher sker samverkan mellan klubbarnas SLO och med polisen och funktionen har redan vunnit stor uppskattning. , från Kvinno- och , höll ett inspirerande anförande med rubriken i publiken – gör det någon skillnad? Det finns inget enkelt svar på denna fråga, men det framkom många tänkvärda synpunkter. Seminariet avslutades med en paneldebatt där allehanda frågor togs upp. Seminariet gav värdefulla impulser till slutbetänkandet, varav flera återkommer i detta kapitel. 17.5Svenska Fotbollssupporterunionen (SFSU) Jag har ställt ett antal frågor till () för att få en uppfattning om deras verksamhet och nedan följer en redovisning av svaren. SFSU bildades och har medlemmar från tolv lag i Allsvenskan och Superettan samt Camp . Sammanlagt är 17 supporterföreningar anslutna. Målet för SFSU är att ha mandat att tala för samtliga SEF-klubbars supportrar, det vill säga vara paraply- organisation för alla 32 lag i Allsvenskan och Superettan, och deras supporterföreningar. SFSU, som är en intresseorganisation, ska verka för en ansvarstagande, positiv och mångfaldig läktar- kultur, ska bevaka intressen hos berörda fotbollsklubbars medlemmar, ska verka för att svensk fotboll omges av ett regelverk som kan upplevas som legitimt av alla berörda, ska verka för dialog och delaktighet mellan alla aktörer, för en positiv utveckling av svensk fotboll, ska vara en aktiv part i utvecklingen av svensk fotboll. Målet är att SFSU ska vara en intresseorganisation som värnar om elitfotbollsklubbarnas medlemmar, publik och supportrar.