sou · H1B329en · 2013-04-29 00:00:00 — När MedbL trädde i kraft övergavs den dittills gällande principen att dubbelt medborgarskap skulle undvikas. Det uppfattas av många som viktigt att kunna ha ett annat medborgarskap utöver det svenska medborgarskapet. Utredningen bedömer att de skäl som vid införandet av MedbL anfördes för att fullt ut tillåta dubbelt medborgarskap fortfarande gäller. Några påtagliga negativa konsekvenser utöver de som då beaktades har inte framkommit. Den enskildes intresse av att kunna ha dubbelt medborgarskap måste därför även i fortsättningen anses väga tyngre än de nackdelar som är förknippade med att fullt ut tillåta dubbelt medborgarskap. Återfående av svenskt medborgarskap Utredningen har haft i uppdrag att utarbeta författningsförslag som gör det möjligt för tidigare svenska medborgare som förlorat sitt medborgarskap enligt medborgarskapslag, när de blev medborgare i ett annat land, att återfå det svenska medborgarskapet. Utredningen föreslår att det ska införas en möjlighet för dessa personer att genom anmälan återfå svenskt medborgarskap och att denna möjlighet ska gälla utan begränsning i tiden. Nordiska medborgares möjligheter till anmälan Enligt 18 § MedbL kan en medborgare i ett annat nordiskt land under vissa förutsättningar förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Nuvarande möjlighet till anmälan omfattar dock endast den som har fått medborgarskapet i det nordiska landet på annat sätt än efter ansökan (naturalisation). Bakgrunden till denna regel finns i tidigare nordiska avtal om medborgarskap. Enligt det numera gällande avtalet står det avtalsstaterna fritt att besluta om möjligheten till förvärv genom anmälan ska vara beroende av att den som anmäler inte förvärvat sitt medborgarskap genom naturalisation. Enligt utredningens mening finns inte skäl att i det aktuella sammanhanget särbehandla naturaliserade personer. Utredningen föreslår därför att möjligheten att bli svensk medborgare genom anmälan ska gälla oavsett hur medborgarskapet i det nordiska landet har förvärvats. Svenskt medborgarskap och EU-medlemskapet Utredningen har haft i uppdrag att analysera vilka konsekvenser EU-medlemskap, rättsfallet Rottman och andra relevanta avgöranden i har på medborgarskapsområdet för , samt att bedöma i vilken omfattning EU-samarbetet påverkar medlemsstaternas medborgarskapslagstiftning och hur bör förhålla sig till denna utveckling. Utredningen har gjort följande bedömning. Utgångspunkten är att varje medlemsstat i EU själv får bestämma förutsättningarna för förvärv och förlust av medborgarskap i den staten. Denna behörighet måste dock utövas med iakttagande av unionsrätten. Det innebär att bl.a. proportionalitets- principen måste respekteras vid beslut som inverkar på de rättigheter som unionsmedborgare tillerkänns i EU-lagstiftningen. Det finns inget som tyder på att inte uppfyller de krav som följer av unionsrätten. EU-samarbetet föranleder därför inte några förändringar av svensk medborgarskapslagstiftning. Tillträde till konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession I utredningens uppdrag har ingått att utreda om ska tillträda konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession, och i så fall utarbeta författningsförslag, om sådana är nödvändiga, för att ska kunna tillträda konventionen. Utredningen föreslår att ska tillträda konventionen. Även om det inte är sannolikt att inom överskådlig tid kommer att vara direkt berört av statssuccession, kan det inte uteslutas att så kan komma att vara fallet. Denna möjlighet, och målet att statslöshet ska undvikas, talar för att bör tillträda konventionen. Genom att tillträda konventionen signalerar även till andra europeiska stater att konventionen utgör ett viktigt verktyg för att förhindra statslöshet i samband med eventuella Utredningen bedömer att ett tillträde till konventionen inte föranleder några författningsändringar. Utredningen föreslår att författningsändringarna ska träda i kraft . Vissa övergångsbestämmelser bör gälla. Flera av utredningens förslag kommer om de genomförs att innebära ökade kostnader för framför allt och . Dessa kostnader bör ersättas. Vidare kommer ett genomförande av förslaget om medborgarskapsceremonier att innebära kostnader för landets kommuner. Även dessa kostnader bör ersättas. Vissa förslag kommer att innebära ökade intäkter för staten. Flera av förslagen, bl.a. förslaget om språkbonus, förutses främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Förslagen om barn och unga innebär bl.a. att barns rätt till svenskt medborgarskap förstärks. Sammanfattning på lättläst svenska Utredningen skulle utreda och lämna förslag i vissa frågor som handlar om svenskt medborgarskap. Vissa personer blir svenska medborgare när de föds. Andra personer kan söka svenskt medborgarskap på två sätt: genom anmälan eller ansökan. Ansökan kallas också för naturalisation. Utredningen skriver i de olika delarna, om alla sätten att bli svensk medborgare. När personer söker svenskt medborgarskap talar man ibland om hemvisttid. Hemvist är bland annat att en person bor i . Vad det svenska medborgarskapet betyder att lagen om svenskt medborgarskap ska börja med en text om vad medborgarskapet betyder. denna text för portalparagraf. Portalparagrafen kan också läsas upp vid medborgarskapsceremonier, när personer som inte är födda som svenska medborgare har fått svenskt medborgarskap. Utredningen har kommit fram till att detta är vad det svenska medborgarskapet betyder: Medborgarskapet är det viktigaste rättsliga förhållandet mellan medborgaren och staten. Medborgarskapet innebär friheter, rättigheter och skyldigheter. Det är en grund för folkstyrelsen och står för samhörighet med . För staten är svenskt medborgarskap det viktigaste rättsliga förhållandet mellan medborgaren och staten. De friheter och rättigheter som svenska medborgare har är mycket viktiga. Bara svenska medborgare får rösta i val till . Det är från medborgarna som makten kommer. som till exempel domare och polis får bara svenska medborgare ha. Svenska medborgare har också alltid rätt att vara i . Utredningen har bett fråga människor som bor i vad de tycker om medborgarskapet. Svaren visar att medborgarna tycker att medborgarskapet och många av de rättigheter som medborgarskapet ger Samhörighet med är viktigt i dagens regler om svenskt medborgarskap. Samhörighet kan till exempel handla om att en person har bott i eller att ett barn kommer att växa upp i . En tydligare tanke om samhörighet De förslag som utredningen lämnar gör tanken om samhörigheten med tydligare och starkare när det gäller svenskt medborgarskap. Medborgarskapsceremonier för nya svenska medborgare Kommunerna ska ordna medborgarskapsceremonier att varje kommun ska ordna en ceremoni för personer som inte är födda som svenska medborgare men som senare har fått svenskt medborgarskap. Utredningen kallar det en medborgarskapsceremoni. av ungefär hälften av alla kommuner i . Utredningen har talat med flera kommuner som ordnar ceremonier. Många kommuner har sagt att de vill fortsätta med det. Många kommuner tycker också att de själva passar bäst för att göra det. Kommunerna är närmare de nya medborgarna än många statliga myndigheter, Nya medborgare ska bjudas in till en ceremoni i den kommun där de bor. Personerna ska själva få välja om de vill vara med i en ceremoni och de ska inte behöva svära en trohetsed eller liknande. om vad medborgarskapet betyder Ceremonierna ska visa på hur viktigt medborgarskapet är. Man ska välkomna de nya medborgarna som svenska medborgare. Vid ceremonierna ska kommunerna säga det som står i den nya portalparagrafen i medborgarskapslagen. Kommunerna får sedan själva bestämma hur ceremonierna ska vara. Många kommuner vill få veta hur andra kommuner har gjort när de ordnat ceremonier. att länsstyrelserna ska se till att kommunerna får information om hur ceremonier ordnas i andra kommuner. Länsstyrelserna ska göra en broschyr med exempel på hur medborgarskapsceremonier kan gå till. Länsstyrelserna ska skicka broschyren till alla kommuner. Länsstyrelserna ska sedan berätta för regeringen hur det har gått. Ett högtidligt bevis om svenskt medborgarskap som inte är född som svensk medborgare men som senare får svenskt medborgarskap, få ett bevis från eller om att personen blivit svensk medborgare. Dessa medborgarskapsbevis ser ut på olika sätt. Utredningen föreslår att och länsstyrelserna ska göra ett enda bevis om svenskt medborgarskap som alla får när de blir svenska medborgare. Lättare att få svenskt medborgarskap för barn och unga Många barn kan enkelt bli svenska medborgare om en förälder som har vårdnad om barnet anmäler det till . Men inte många föräldrar gör det. Utredningen skulle tala om vad man kan göra för att ändra på det. Om ett barn blir medborgare i ett land bestäms av två principer: härstamningsprincipen och territorialprincipen. Härstamningsprincipen säger att ett barn får medborgarskap i samma land som föräldrarna är medborgare. Territorialprincipen säger att ett barn blir medborgare i det land som barnet föds i. Härstamningsprincipen är mycket stark i svensk lag. Territorialprincipen är svag i svensk lag. Utredningen har kommit fram till att en del barn inte blir svenska medborgare trots att de föds i och kommer att växa upp här och vara en del av det svenska samhället och få samhörighet med landet. ska alltid föras över från föräldrar till barn Barn som har en förälder som är svensk medborgare växer ofta upp i eller har mycket kontakt med . Barnet kan därför ha samhörighet med på ett sådant sätt att barnet borde vara svensk medborgare. Utredningen föreslår att ett barn alltid ska bli svensk medborgare när barnet föds om en förälder till barnet är svensk medborgare. blir ett barn svensk medborgare när barnet föds bara om barnets mor är svensk medborgare, eller om barnets far är svensk medborgare och barnet föds i eller barnets föräldrar är gifta med varandra. Utredningen tycker att det inte ska spela någon roll för barnets medborgarskap vilken förälder som är svensk medborgare eller om föräldrarna är gifta med varandra. Barn som föds i och som kan förväntas växa upp i landet ska bli svenska medborgare när barnen föds Ett barn som föds i med föräldrar som inte är svenska medborgare får inte svenskt medborgarskap när barnet föds. Ofta kan ett barn som föds i förväntas växa upp här i landet även om barnets föräldrar inte är svenska medborgare. Om barnet har minst en förälder som länge har bott här i och som har rätt att bo här i landet, kommer barnet ofta att växa upp här och ha samhörighet med . Utredningen föreslår därför att ett barn som föds i ska bli svensk medborgare automatiskt när barnet föds, om någon av barnets föräldrar bor här i landet och har permanent uppehållstillstånd. Det är viktigt att barn som föds i och som inte har något annat medborgarskap blir svenska medborgare. att ett barn som föds i och som inte blir medborgare i ett annat land ska få svenskt medborgarskap när barnet föds, om en förälder till barnet har bott här i och har permanent uppehållstillstånd. Om barnets föräldrar inte vill att barnet ska vara svensk medborgare kan föräldrarna begära att barnet inte längre ska vara det. Det kan bara göras om barnet också är medborgare i ett annat land. Barn ska ha rätt till svenskt medborgarskap än att ett barn som har permanent uppehållstillstånd kan få svenskt medborgarskap om barnet har haft hemvist här i . Om barnet inte har något medborgarskap räcker det att barnet har haft hemvist här . Hemvist är bland annat att barnet bor här i . Utredningen har kommit fram till att barn som växer upp i ofta har samhörighet med landet och borde kunna bli svenska medborgare än . Barn har olika möjligheter att bli svenska medborgare. Det kan verka konstigt särskilt när det blir skillnader mellan syskon i en familj. Utredningen föreslår att det ska krävas som ett barn har haft hemvist i för att barnet ska kunna bli svensk medborgare genom anmälan. Om barnet inte är medborgare i något annat land ska det krävas hemvist . För andra barn ska det krävas hemvist . om anmälan om medborgarskap för barn och unga som har fyllt men inte 20 år få svenskt medborgarskap genom anmälan, om personen har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i sedan en viss ålder. Hemvist är bland annat att en person bor här i . det ska gå att få svenskt medborgarskap genom anmälan fram till dess att personen har fyllt . Barn som är födda i och som inte haft medborgarskap i något annat land sedan de föddes och som har hemvist i och permanent uppehållstillstånd, kan få svenskt medborgarskap genom anmälan. ska anmälan göras innan barnet har fyllt . För att det ska bli lättare för barn som föds i och inte har medborgarskap i något annat land att få svenskt medborgarskap att anmälan ska kunna göras till dess att barnet har fyllt . Utredningen föreslår att ska informera om hur barn kan bli svenska medborgare genom anmälan för att fler föräldrar ska känna till det. att en person som har visat att han eller hon kan svenska språket tillräckligt bra, ska kunna bli svensk medborgare än vad som annars gäller. Utredningen kallar det språkbonus. Utredningen anser att språket förenar människor oavsett var de är födda och att språket är viktigt för integrationen. Språkbonusen kan få en person som vill bli svensk medborgare att så snabbt som möjligt lära sig svenska språket. gäller oftast att en person kan bli svensk medborgare efter att personen har haft hemvist i . Det betyder att personen bland annat måste ha bott i . Personer som inte är medborgare i ett annat land eller är flyktingar kan bli svenska medborgare . Medborgare i , , och kan bli svenska medborgare . Den som inte kan bevisa sin identitet kan bli svensk medborgare . Språkbonusen ska gälla alla, förutom nordiska medborgare som kan bli svenska medborgare efter att ha haft hemvist i . Språkbonusen innebär att en person som inte har medborgarskap i något annat land eller är flykting, kan bli svensk medborgare om personen har haft hemvist i . De flesta andra personerna kan med språkbonusen bli svenska medborgare om de har haft hemvist i . En sökande som inte kan bevisa sin identitet kan med språkbonusen bli svensk medborgare . För att få språkbonus krävs att en person har gått utbildning i svenska för invandrare, sfi, eller en liknande utbildning vid folkhögskola och klarat kurs D. Man kan också få språkbonus bland annat om man har gjort ett prov och då bevisat att man har lika bra kunskaper i svenska språket som krävs för att klara kurs D. Hemvistkrav för ansökan om medborgarskap, det vill säga naturalisation gäller oftast att en person kan bli svensk medborgare efter att personen har haft hemvist i . Hemvist betyder bland annat att en person bor i . Personer som inte är medborgare i ett annat land eller är flyktingar kan bli svenska medborgare . Medborgare i , , och kan bli svenska medborgare . Den som inte kan bevisa sin identitet kan bli svensk medborgare . Utredningen skulle undersöka om dessa tidsgränser borde ändras. Utredningen har kommit fram till att tidsgränserna inte ska ändras. Kravet på permanent uppehållstillstånd för EES-medborgare och för vissa familjemedlemmar Medborgare i , , och behöver inte ha uppehållstillstånd för att vara i . Medborgare i de andra länderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) kan i stället för uppehållstillstånd ha uppehållsrätt. Samma sak gäller för vissa familjemedlemmar till personer som inte måste ha uppehållstillstånd. När en person vill bli svensk medborgare krävs ofta att personen har uppehållstillstånd. Utredningen föreslår att det då ska räcka att personer som är medborgare i länderna inom EES och vissa familjemedlemmar Fram gällde en regel som sa att personer helst inte skulle ha medborgarskap i flera länder. Den regeln gäller inte längre. Många människor tycker det är viktigt att kunna ha ett annat medborgarskap tillsammans med det svenska medborgarskapet. Utredningen tycker att det ska fortsätta vara möjligt att vara medborgare i flera länder. Återfående av svenskt medborgarskap Utredningen föreslår nya regler som gör att vissa personer som förut varit svenska medborgare men nu i stället är medborgare i ett annat land, ska kunna bli svenska medborgare igen om personerna anmäler att de vill det. Nordiska medborgares möjligheter till anmälan Medborgare i , , eller kan bli svenska medborgare genom att anmäla att de vill det. gäller det bara personer som har fått medborgarskapet i det andra nordiska landet på ett annat sätt än efter ansökan. Utredningen föreslår att möjligheten att bli svensk medborgare genom anmälan ska gälla för alla medborgare i , , och . Det ska alltså även vara möjligt för den person som har fått medborgarskapet i det nordiska landet efter ansökan att bli svensk medborgare genom anmälan. Svenskt medborgarskap och EU-medlemskapet Utredningen har utrett hur medlemskap i , påverkar frågor om medborgarskap i . Utredningen har kommit fram till detta: Reglerna i EU säger att varje stat som är medlem i EU själv får bestämma reglerna för hur man får och blir av med medborgarskap i den egna staten. Men när staterna som är medlemmar i bestämmer reglerna måste de tänka på reglerna i EU. Det finns inget som säger att inte följer . Tillträde av konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession Utredningen har också utrett om ska skriva under konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession. Statssuccession handlar om att ett land tar över ett annat land eller en del av ett annat land. Statssuccession är också när ett land blir flera nya länder. att ska skriva under konventionen. När ska utredningens förslag börja gälla? de nya reglerna ska börja gälla . Kostnader och andra frågor Om det som utredningen föreslår blir gjort kommer det att kosta pengar för bland annat och och kommunerna. Utredningen tycker att och och kommunerna ska få ersättning. Utredningen tror också att bland annat förslaget om språkbonus är bra för integrationen. Utredningens förslag gör att det blir lättare för barn och ungdomar att bli svenska medborgare. The Inquirys remit, assessments and proposals The Inquirys remit was to consider and submit proposals on certain issues concerning Swedish citizenship. The Inquirys terms of reference in their entirety can be found in 1. The Inquirys main proposals and assessments are presented in this summary. These can be divided into four overarching areas: the meaning of Swedish citizenship; citizenship ceremonies for new Swedish citizens; better opportunities for children and young people to obtain Swedish citizenship; and an opportunity for people who have a command of the Swedish language to obtain Swedish citizenship after a shorter time (language bonus). Within these areas a number of different issues have been examined. In addition to this, the Inquiry has considered issues and submitted proposals concerning the experiences gained from the Act on Swedish Citizenship (2001:82). Certain other issues have also been examined. The meaning of Swedish citizenship The Inquiry was instructed to submit a proposal for a definition of the meaning of Swedish citizenship and, if appropriate, to propose how this definition could be regulated in the Act on Swedish Citizenship. The Inquiry proposes that the Act on Swedish Citizenship begin with a paragraph on the meaning of Swedish citizenship. A preamble of this kind would help to clarify and make accessible the meaning of Swedish citizenship, as well as emphasise its significance. It could also be a basis for the message to be conveyed at citizenship ceremonies. The preamble should express the fundamental meaning of Swedish citizenship. It should also state that the Act on Swedish Citizenship regulates how a person becomes and ceases to be a Swedish citizen. The meaning of Swedish citizenship The Inquiry has concluded that Swedish citizenship should be regarded as having the following fundamental meaning. Swedish citizenship is the most important legal relationship between the citizen and the state. Citizenship involves freedoms, rights and obligations. It is a basis for Swedish democracy and represents a significant link with . Swedish citizenship involves freedoms, rights and obligations. There are today relatively few differences in legal status between Swedish citizens and others. The rights and freedoms that are reserved for Swedish citizens are important, however. Only Swedish citizens have the right to vote in elections to, and are eligible to become members of, the Riksdag. The Riksdag is the foremost representative of the people and it is primarily from the citizens that public power derives its legitimacy. Citizenship is therefore a basis for Swedish democracy. Moreover, certain public appointments and functions, e.g. judges and officers, are reserved for Swedish citizens. In addition, only Swedish citizens enjoy the unconditional right to reside in . All in all, Swedish citizenship is, from the perspective of the state, the most important legal relationship between the citizen and the state. The meaning and significance that Swedish citizenship has for the individual can vary. However, the results of a survey carried out by Statistics on behalf of the Inquiry indicate that Swedish citizenship is also seen by many people as significant, and that many of the rights associated with citizenship are felt to be important. The issue of a persons link with is a common thread running through the current rules on acquisition and loss of Swedish citizenship. The provisions mainly express the premise that a person who has a sufficiently strong link with should be – or at least should have the opportunity to become – a Swedish citizen. This is in line with international law on citizenship and seems generally appropriate. As regards Swedish citizenship, the term significant link refers to concrete and objectively verifiable factors, such as the fact that a person has lived in for a long time or that a child can be expected to grow up in . In this context, the issue of a significant link with is therefore not dependent on an individuals subjective relationship with the state or the society around them. However, judging by the results of the aforementioned survey, Swedish citizenship is regarded by many people as important for their feeling of being part of what is happening in society and a sense of community with others in . This corresponds well with the fundamental idea of Swedish citizenship being based on a significant link with . In view of this, Swedish citizenship can be said to represent a significant link with . Swedish citizenship and the issue of a significant link with The proposals submitted by the Inquiry in this report would mean clarifying and strengthening the importance of a persons link with with respect to the issue of Swedish citizenship. The proposed preamble states that Swedish citizenship represents a significant link with . The proposal on citizenship ceremonies also involves emphasising the importance of a persons link with when it comes to Swedish citizenship. In addition to this, the issue of a persons link with is particularly important to some of the Inquirys proposals concerning childrens acquisition of citizenship and for the proposal on the language bonus. Citizenship ceremonies for new Swedish citizens The Inquirys terms of reference state that citizenship ceremonies that are accessible to all new Swedish citizens should be introduced. The aim of the ceremonies should be to place a greater emphasis on the importance and meaning of Swedish citizenship than is currently The Inquirys remit was to propose the content and form of the citizenship ceremonies. This includes proposing who should arrange them. The Inquiry was also instructed to propose general parameters for the message that should be conveyed through a citizenship ceremony.