sou · H1B310 · 2013-05-15 00:00:00 — -utreda behovet av bestämmelser för att ge konsumenter ett ekonomiskt skydd i de fall det under den lagstadgade tioåriga reklamationstiden i 61 § konsumenttjänstlagen respektive 4 kap 19 b § jordabalken uppträder ett fel eller en skada till följd av fel i ett småhus som uppförts eller byggts till av en näringsidkare (småhusentreprenad), eller som en konsument köpt av en näringsidkare och konsumenten inte får rättelse genom reklamation, och -lämna ett förslag, inklusive författningsförslag, till hur ett sådant skydd skulle kunna utformas. Utredaren ska vid utformningen av skyddet utgå från att lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. upphävs och att bestämmelserna om färdigställandeskydd överförs i en ny lag. Regeringen lämnar åt utredaren att göra avvägningen mellan skyddets omfattning och utformning å ena sidan, och kostnaderna för att upprätthålla det skydd som föreslås å den andra. Det förslag som lämnas får inte innebära förändringar av reglerna om t.ex. felansvar i jordabalken och konsumenttjänstlagen eller av ansvarsfördelningen i övrigt mellan konsument och näringsidkare enligt dessa lagar. Som underlag för utredningen av behovet av lagregler, liksom vid utformningen av förslaget, ska utredaren ta del av och självständigt värdera de synpunkter som lämnats i remissvaren på Ds 2011:2. Det som sägs om konsekvensbeskrivning och samråd i ursprungsdirektiven gäller i tillämpliga delar också dessa tilläggsdirektiv. Tilläggsuppdraget och frågan, i ursprungsdirektiven, om att utreda förutsättningarna att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen ska redovisas . Övriga frågor i ursprungsdirektiven ska redovisas i ett delbetänkande . Tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av vissa byggfrågor (S 2011:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av vissa byggfrågor (dir. 2011:100). beslutade regeringen tilläggsdirektiv (dir. 2012:88). Uppdraget skulle slutredovisas . Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska i stället redovisas . Resultat från enkät till kommuner med frågor angående rättelseföreläggande I enkät angående kommunala särkrav (se SOU 2012:86) ingick frågor om förslaget att i vissa fall skulle kunna rikta rättelseföreläggande till annan än byggherren/fastighetsägaren. Frågor ställdes kring tre alternativa utformningar av sådana regler (enkätfrågorna 16, 17 och 18, se nedan). För respektive alternativ skulle anges fördelar och/eller nackdelar. Nedan återges samtliga svar som kommunerna lämnade. Svaren är sorterade i tre grupper med avseende på hur många lägenheter som byggs i kommunen (< 100, 100–500, > 500). Kommentarerna ger ingen entydig bild. Som sammanfattning kan sägas att en möjlighet till rättelseföreläggande mot entreprenör anser många visserligen vara bra i sig men man befarar problem med att utreda vilken entreprenör som föreläggandet ska riktas mot. En slutsats av kommunernas svar är att systemet måsta utformas så att byggnadsnämnderna inte ska behöva ägna tid åt att utreda vilken som ska vara mottagare av ett föreläggande. Enkätfrågorna och kommunernas kommentarer Antag att i vissa fall skulle vara skyldig att rikta rättelseföreläggande till den som utför arbetet (byggentreprenör) istället för till byggherre/fastighetsägare. Detta skulle gälla i de fall byggherre/fastighetsägare kräver att föreläggandet riktas till byggentreprenör. Anser du att en sådan skyldighet skulle ha några fördelar för arbete med att tillgodose samhällets krav? Vi frångår entreprenadjuridiska bestämmelser och skapar osäkerhet och kaos i slutprodukten Byggherren kan utnyttja kommunens skyldighet att driva process mot entreprenör Entreprenören lär sig att det inte går att fuska Man skulle införa begreppet behörig entreprenör, som skulle innefatta verifierad utbildning och certi- Sköter man sig inte kan certifieringen dras entreprenörer skulle förhoppningsvis inte upprepat likadana fel i framtida projekt Då entreprenören utför andra lösningar som strider mot gängse regler där BH inte har fått säga sitt i arbete med att tillgodose sam- hällets krav, skulle förenklas, Pga. att skyldigheten att rikta rättelseföreläggande till den som utför Bättre att rikta kritik direkt mot felande bh är ofta okunnig, som fackmän borde entrepre- nörer ha högre krav på sig att byggarens intresse för bygglovet skulle Vissa byggare är intresserade att sälja på bygg- tilläggsjobb och i diskussionen glöms bygg- För större objekt där byggherren inte är så delaktig under arbetets gång. Vid vissa installationsarbeten i lokaler. SOU 2013:10 Bilaga 4 Tydligare ansvar, byggentreprenörer vet oftast vad Risk för sanktioner får säkert till följd att entrepre- nören är mera mån om att följa gällande regler Större ansvar från entreprenör 100–500 lgh Särskilt vid byggnationer av s.k. kataloghus där en pivatperson står som byggherre. 100–500 lgh Detta skulle troligen leda till en skärpning i entre- prenörsleden, framför allt i frågan om nyproduktion av småhus och bostadsrätter. 100–500 lgh Det kan vara viktigt att man riktar kraven till rätt aktör i bygglovsprocessen, även om det är bygg- som enligt PBL är den ansvarige. 100–500 lgh Det blir tydligare för entreprenören vilka krav sam- 100–500 lgh Den är logiskt att den som inte följt reglerna får rätta till det felaktiga. 100–500 lgh När byggentreprenören har väglett byggherren fel- 100–500 lgh rakare kommunikation direkt till entreprenören 100–500 lgh I så fall måste byggentreprenören se till att följa 100–500 lgh Förhoppningsvis skulle antalet fel minska ännu 100–500 lgh I de fall det handlar om fuskbyggare och bygg- inte har kunnat styra entreprenören. 100–500 lgh Möjligen då byggherren inte kan styra sin entrepre- 100–500 lgh Rättelse skulle troligtvis ske fortare med tanke på att byggentreprenören skulle vilja behålla sitt goda Bättre för oerfarna byggherrar Då skulle entreprenören vara tvungen att kontroller- bart det arbete de utförde överensstämmer med Skulle t.ex. kunna innebära att bättre tekniska lös- ningar väljs istället för de billigaste. Anser du att det finns några nackdelar med ett sådant förfaringssätt? Kan bli tvist om vad byggaren fått order om att göra och att dom inte vet vad dom kan/får göra. Fastighetsägaren inte får kännedom om kraven mot Det lägger ett ökat utredningsansvar på byggnads- Risk finns också att hamnar i situationer med värdering och trovärdig- het etc. som är en fråga för domstolar. Otydligt vem som är ansvarig Problematiken kan bli att BH säger att det var entreprenören som utförde åtgärden utan att BH har blivit tillfrågad. Dvs ord står mot ord. Nämnden riskerar bli domare i ett tidigt skede i ett PBL måste följas i all myndighetsutövning I de flesta fall är det marginella avvikelser som inte I annat fall anmäler grannarna. Den informella bevakningen fungerar bra. Otydligt ansvar, svåra tvister SVÅRT Det är byggherren som har avtal med byggentrepre- nören vi vet inte vilka avtal de har. Exempelvis delad entreprenad – vem ansvarar för beslut om ett från myndighetsbeslutet avvikande Det skulle strida förutom mot bygg- herrebegreppet, även mot den entreprenadjuridiska Ett delat ansvar ger fler möjligheter till tvister Missbrukas av byggherren. hamnar mitt i mellan. Vill ha möjlighet att välja vem som skall föreläggas juridisk tvist mellan byggherre/entreprenör Byggherren har odelat ansvar, förtydliga vem som är byggherre, titeln missbrukas ofta främst i pressen. 100–500 lgh 100–500 lgh Vi kan inte hela projektet. Ansvaret borde ligga hos byggherren, det är trots allt han som beställt arbetet. Byggherren skulle kunna avsvära sig ansvaret och lasta över detta på kommunen Skyller på varandra Svår gränsdragning Vid konkurs och entreprenörer i utlandet Innebär troligen många och långa tvister, för att klarlägga vem som gjort fel. Byggherren är ansvarig! Minskat ansvar för byggherren Ju fler ansvariga desto svårare blir detta att reda ut vem anspråken ska ställas till. Det blir även större möjlighet att förhala rättelse, genom att tillexempel göra avtal som flyttar över ansvaret på nya aktörer. Entreprenörsledet är dessutom inte bara ett led utan det kan finnas flera underentreprenörer som var och en eller tillsammans kan vara ansvariga. Detta kan leda till oerhört mycket merarbete för kommunerna och kräver expertkunskap i entreprenadjuridik hos kommunernas byggnadsnämnder. Svårt med gränsdragningar betr. vem som har ansvaret för utförandet samt vem som har upprättat handlingar Fler parter att diskutera mot som kan skylla på varandra. Byggherren kan hänskjuta ansvar till entreprenör. enligt PBL är byggherren ytterst ansvarig ansvarsfördelning vid delad entreprenad? Detta skulle innebära omfattande utredningar i vissa fall om vem som är skyldig för bristerna. Vidare finns risk att byggherrar skulle skylla på entreprenörerna även i de fall där de själva är skyldiga En tydlig motpart förenklar ärendehanteringen. Vi har sällan kontakt med entreprenörerna i samband med vår myndighetsutövning. Kontrollansvarig ska se till att egenkontrollen och kontrollplan följs. Bilaga 4 SOU 2013:10 100–500 lgh Större tolkningsmöjligheter kring vems felet är. 100–500 lgh Risk att BN används vid meningsskiljaktigheter mellan byggherre och entreprenör. det innebära utredningsarbete om vem som är ansvarig, t ex vid delad entreprenad. 100–500 lgh det är som ska avgöra om före- läggandet ska riktas till byggentreprenören 100–500 lgh Det blir enklare om man enbart har en part att vända sig till nämligen byggherre/fastighetsägare. 100–500 lgh Ansvaret flyttas bort från byggherren vilket inte är 100–500 lgh kan vara svårt att ta reda på vem som var bygg- 100–500 lgh Antalet konkurser kanske skulle öka? 100–500 lgh Kan väl bli vissa avtalsjuridiska komplikationer 100–500 lgh Fastighetsägaren har påtryckningsmöjligheter genom att hålla inne pengar 100–500 lgh Om det är fler entreprenörer kan otydlighet uppstå. Riks för merarbete för 100–500 lgh Vi får fler parter som har ett avtal mellan sig. 100–500 lgh Byggherren har ansvaret. 100–500 lgh Oklart vem som har ansvaret. Fel kan uppstå pga dåliga avtal eller dålig projektering vid utförande- Det är bättre om endast certifierade byggare får utföra lov- och anmälningspliktiga 100–500 lgh Ansvarsfrågan kan vara oklar, i synnerhet vid delade 100–500 lgh Det skulle ta mer utredningstid och det skulle bli så att entreprenörerena skulle skylla på varandra om vems felet var. 100–500 lgh I de fall osäkerhet råder kan onödiga tvister uppstå. 100–500 lgh det tydliga byggherre ansvaret skulle bli otydligt Vad händer om entreprenören har gått i konkurs? ska då föreläggandet riktas mot byggherren? fall vad har skillnaden blivit gentemot dagens PBL. har inget avtal med entreprenören utan har endast en koppling till byggherren som har skyldigheter att utföra projektet på ett riktigt sätt. Byggherren har alltid det fulla ansvaret, vilket inte får bli otydligt. SOU 2013:10 Bilaga 4 Lätt för byggherren att skylla ifrån sig. blir för lång. Antag att skulle ha möjlighet att rikta rättelseföreläggande till den som utför arbetet (byggentreprenör) istället för till byggherre/fastighetsägare. Detta under förutsättning att byggherren/fastighetsägaren godtar att föreläggandet riktas till byggentreprenör. Anser du att en sådan möjlighet skulle ha några fördelar för arbete med att tillgodose samhällets krav? bättre utfört arbete. Man har kunnigare (förhoppningsvis...) aktörer att se fråga nr 16 arbete med att tillgodose samhällets krav, skulle förenklas, pga. att möjlig- heten att rikta rättelseföreläggande till den som Kan innebära vissa fördelar eftersom kravet kanske riktas mot rätt person. Den som gjort felet skall åtgärda felet. heten är avskräckande för den som i smyg vill göra fel för att komma enklare undan. Kortare rättelsesprocess/ tveksamheter vem man Se föregående fråga. I vissa fall då BN kan gå in om utförandet inte är större verkan och snabbare resultat Snabbare hantering och möjlighet att i tidigt skede få arbetet avbrutet för att rikta rättelse. Tydligare ansvar för byggentreprenör Bilaga 4 SOU 2013:10 Vissa privata byggherrar har svårt att förstå att det finns krav som ska följas. Större ansvar från entreprenör 100–500 lgh Jag tror att det skulle vara enklare för det politiska kollektivet att rikta dessa (ibland mycket kost- samma) krav mot den som har utfört arbetet. 100–500 lgh Detta skulle troligen leda till en skärpning i entre- prenörsleden, framför allt i frågan om nyproduktion av småhus och bostadsrätter. 100–500 lgh 100–500 lgh Se fråga 16 a 100–500 lgh Entreprenören har oftast större resurser och kun- 100–500 lgh Det kan gå snabbare att få rättelse om man vänder sig direkt till entreprenören. 100–500 lgh bra att kunna välja beroende på bh:s kompetens, ex. 100–500 lgh det skulle i vissa fall vara enklare/snabbare att vidta rättelse samt att entreprenören skulle bli mer upp- märksamma på samhällets krav 100–500 lgh I så fall måste byggentreprenören se till att följa 100–500 lgh Se föregående fråga, en möjlighet kan lämna en 100–500 lgh Ja vid t.ex. försumliga entreprenörer. 100–500 lgh Entreprenörerna skulle bli betydligt mer försiktiga då det ställs krav på dessa. 100–500 lgh Ja rättelse skulle troligen ske fortare då byggfirman skulle vara rädd om sitt rykte Om nämnden kunde göra detta skulle rättelserna Möjlighet att ingripa mot den som har brustit i Anser du att det finns några nackdelar med ett sådant förfaringssätt? Om dom tvistar om vad som skulle utföras. Se föregående fråga. Det kan bli omfattande utredningar från nämndens sida för att rikta mot rätt entreprenör En ökad misstro mot myndigheterna som petar i I de flesta fall är det marginella avvikelser som inte påverkar grannarna. I annat fall anmäler Den informella bevakningen fungerar svår process att driva, jurister, advokater upphand- Det är byggherren som har avtal med byggentrepre- nören vi vet inte vilka avtal de har. svårigheterna att arbeta med tillsyn tveksamhet vem som är skyldig till förseelsen kan byggare skyller på byggherren och tvärt om juridisk tvist byggherre/entreprenör Se förra frågan. Vi äger inte/ansvarar inte för Problem om åtgärderna skall utföras på den för- Svårt att avgöra för kommunen. Kommunen hamnar mitt i mellan. Kan bli konflikt med civilrättsliga avtal. Tvistefråga och dyrare entreprenadkostnad Entreprenören anser sig ofta inte som part i ett Otydlig rollfördelning, BN:s motpart är byggherren. Bilaga 4 SOU 2013:10 Se svar på fråga 16. Kan ge möjlighet för byggherren att undkomma skyller på varandra byggherren o entreprenören Byggherren kan hänvisa till att felet ligger hos Vid konkurs och entreprenörer i utlandet Detta skulle innebära omfattande utredningar i vissa fall om vem som är skyldig för bristerna. finns risk att byggherrar skulle skylla på entrepre- nörerna även i de fall där de själva är skyldiga Se svar på fråga 16 b) 100–500 lgh om skulle behöva be byggherren om lov att förelägga entreprenören skulle hand- läggningen av ärendet försvåras risk för oklarhet om vem som har ansvaret - om inte 100–500 lgh oklar ansvarsfördelning vid flera entreprenörer 100–500 lgh 100–500 lgh Risk att BN används vid meningsskiljaktigheter mellan byggherre och entreprenör. risk att BN måste utreda ansvarsfrågan, t.ex. vid 100–500 lgh Se fråga 16 b 100–500 lgh Se svar ovan. 100–500 lgh Ansvarsfrågan kan vara oklar, i synnerhet vid delade 100–500 lgh En mindre nogräknad firma skulle bara skylla ifrån sig på annnan entreprenör, vilket skulle göra att det skulle bli en tvist. 100–500 lgh 100–500 lgh Risk för tvist. 100–500 lgh 100–500 lgh Kan dock bli otydligt, är det enklare att vi vet vem vi ska rikta rättelsen emot. 100–500 lgh Byggherren har ansvaret. 100–500 lgh lite bättre alternativ än föregående fråga men fort- varande konkurs möjlighet för en entreprenör. SOU 2013:10 Bilaga 4 T.ex. kan hanteringen mellan kommuner skilja sig, risk för godtycklighet. Byggherrens roll blir otydlig. skulle ha möjlighet att rikta rättelseföreläggande till den som utför arbetet (byggentreprenör) istället för till byggherre/fastighetsägare. Detta oavsett om byggherren/fastighetsägaren godtar att föreläggandet riktas till byggentreprenör. Anser du att en sådan möjlighet skulle ha några fördelar för arbete med att tillgodose samhällets krav? Fördel finns om byggherren är svag med dåligt Samma svar som . samma som frågan innan arbete med att tillgodose samhällets krav, skulle förenklas, pga. att möjlig- heten att rikta rättelseföreläggande till den som se tidigare svar. Då kan vi direkt ställa någon till svars utan ko- handel mellan entr. och byggherre, slipper den Inga tveksamheter vem man förelägger byggherren är ofta okunnig, om en entreprenör gjort något galet behöver ofta enskilda bh denna Se föregående fråga. i de fall nämnde är säkra att entreprenören har gjort fel och nämnden inte påverkats av bygg- förlägger där jag kan få störst effekt Det gör att entreprenörens ansvar ökar. Bilaga 4 SOU 2013:10 100–500 lgh Detta skulle troligen leda till en skärpning i entre- prenörsleden, framför allt i frågan om nyproduktion av småhus och bostadsrätter. 100–500 lgh 100–500 lgh Entreprenören skulle troligen vara noggrannare, bättre leva upp till BBR och PBL. felet bör kunna föreläggas. 100–500 lgh Det kan gå snabbare att få rättelse om man vänder sig direkt till entreprenören. 100–500 lgh bättre än alternativ 17, kan välja själv till vem föreläggande ska riktas 100–500 lgh I så fall måste byggentreprenören se till att följa 100–500 lgh Ja vid t.ex. försumliga entreprenörer. 100–500 lgh Som professionell byggare så skulle det vara vikti- gare för ens renommé, därigenom skulle rättelse Svar lika fråga 17, ingen skillnad Anser du att det finns några nackdelar med ett sådant förfaringssätt? Svårighet att veta vem som är ansvarig för den fel- aktiga åtgärden, byggherren eller entreprenören Kommunen hamnar som medlare mellan BH och Vi ser att KA bör ha det ansvaret. Det är byggherren som har avtal med byggentrepre- nören vi vet inte vilka avtal de har. Då måste vi åka ut och godkänna eller underkänna en massa gjorda byggnationer som byggherren tycker Ekonomiska frågor dem emellan. Kommunen hamnar mitt i mellan. Se svar nr 17b Se föregående fråga. SOU 2013:10 Bilaga 4 Parterna kan skylla på varandra och föreläggandet kan bli verkningslöst. Se svar på fråga 16. Se svar fråga 17. Att tvinga en entreprenör att efter en slutbesiktning gå in på annans egendom och utföra arbeten bör vara en olämplig väg att gå. Kan ge möjlighet för byggherren att undkomma skyller på varandra bättre med byggherre som senare får lösa detta med sin entreprenör Vid konkurs och entreprenörer i utlandet 100–500 lgh Det är lättare med en tydlig skyldighet än med en 100–500 lgh Ansvarsfrågan kan vara oklar, i synnerhet vid delade 100–500 lgh 100–500 lgh Fastighetsägaren/byggherren kan motsätta sig rättelse 100–500 lgh 100–500 lgh Om det är byggherren som ska ansvara för att lagar och förskrifter följs blir det konstigt om föreläggandet riktas mot entreprenören. Det vore bättre om var tvingad att rikta rättelseföreläggandet till byggentreprenören (inte en möjlighet, utan ett skall krav, att rikta det 100–500 lgh Oklara gränsdragningar för ansvar. 100–500 lgh 100–500 lgh Risk för otydlighet och tvist mellan parter. 100–500 lgh Byggherren har ansvaret. 100–500 lgh Risk att BN används vid meningsskiljaktigheter mellan byggherre och entreprenör. risk att BN måste utreda ansvarsfrågan, t.ex. vid 100–500 lgh rent formellt skulle det vara krångligare, utredningar om vem som byggt vad och vilken entreprenör som gjort vad skulle både kräva mer tid och energi Nämnden kanske blir ett verktyg i en schism mellan entreprenör och byggherre. Svar lika fråga 17, ingen skillnad f.d. bygglovschef och sekreterare i och dess betänkande SOU 2008:68, medverkande i referensgrupp Några reflexioner kring byggherreansvar och kompetens i utförarledet i byggprocessen Jag vill först uttrycka en förhoppning om att utredningens förslag på delat byggherreansvar med en av byggkonsumenten föreslagen ansvarig entreprenör vinner gehör när en proposition läggs fram. Jag tror att en sådan lösning skapar en bättre trovärdighet än dagens system där en oftast en helt oprofessionell byggherre har det formella ansvaret för att samhällets tekniska egenskapskrav uppfylls. Låt mig citera ett textstycke i byggnadsstadgan : För byggnadsarbetets utförande i överensstämmelse med denna stadga och byggnadsordningen samt de på grund därav meddelade föreskrifter, answare husegaren der han ej åt byggmästare uppdragit ledningen af arbetet eller tillsynen derå, samt före arbetets början till lemnat skriftlig uppgift på den byggmästare som sålunda skall biträda honom, jemte skriftligt förklarande af denna att han under answarsförpligtelse åtagit sig uppdraget. Sätter sig husegare, som, enligt hwad ofwan sägs, begagnar biträde av answarig byggmästare, emot iakttagande af bestämmelserna i denna stadga eller stadens byggnadsordning eller hwad i öfrigt är angående byggnadsarbetets utförande föreskrifwet, bör byggmästaren bewisligen göra husegaren föreställning samt, om denne ej låter sig rätta, anmäla förhållandet hos och stånde derefter husegaren själf det answar öfwerträdelsen medför. Är inte likheten med utredningens förslag slående? När vi nu kommit så här långt tycker jag att frågan om kompetenskrav i utförarledet bör tas upp eller kommenteras även om det inte uttryckligen anges i regeringens direktiv. Jag är övertygad om att det är en fråga som annars kommer att tas upp av många remissinstanser. Detta är ett läge där denna fråga bör tas upp till diskussion igen. Så vitt jag vet har många länder någon form av kompetenskrav på dom som utför det direkta byggnadsarbetet. Vi hade det i (ansvarig arbetsledare). I byggprocessutredningen föreslogs att det skulle finnas en arbetsansvarig som skulle ha en dokumenterad kunskap, i första hand ha kännedom om byggregler. Detta avfärdades dock av regeringen som ansåg att det skulle bli för kostsamt och att det var byggherrens ansvar. Trots alla de kontroller som redovisas i kontrollplanen är det inte möjligt att kontrollera allt. Byggandet innefattar många tekniska utföranden som, om de blir fel, kan innebära stora olägenheter och kostnader . Det kan handla om utföranden som inte kan kontrolleras i efterhand, krav i samband med betong- och stålarbeten, konstruktioner för att eliminera framtida fukt- och mögelproblem, säkerhetsanordningar, detaljutföranden som är viktiga för att krav ska bli uppfyllda m.m. En arbetsledare som har erfarenhet och kunskaper om samhällskraven skapar en kvalitetssäkring i byggandet. Byggorganisationernas försök att själva skapa behörigheter har uppenbarligen inte skapat något större intresse. Ska det bli en bred uppslutning till kompetenskrav i utförandeledet förutsätts att samhället tar ett sådant initiativ. Byggherren har förvisso ett ansvar att välja kompetenta utförare men huvuddelen av antalet byggprojekt uppförs av oprofessionella byggherrar som kanske inte alltid har möjlighet att bedöma kompetensen hos utförare utan låter anbudspriset vara avgörande vid beställning av uppdragen. Även om det kan tyckas vara enskilda intressen finns det ett allmänt intresse av kvalitet i byggandet som förutsätter kunskap och erfarenhet i byggprocessen. I sammanhanget kan jämförelse ske med samhällets engagemang vad gäller t.ex. energideklarationen. De krav och undersökningar som ska göras i samband med den deklarationen görs i många fall fastighetsägaren själv trots att denne normalt inte har erfarenhet och särskilda energikunskaper. Där krävs att energiexperten är certifierad och att vederbörande arbetar i ett företag som är ackrediterat av SWEDAC! Vid den jämförelsen kan det vara rimligt att den som bygger ett helt hus åtminstone har en dokumenterad kunskap om samhällets tekniska egenskapskrav. Om förslaget på ansvarig entreprenör genomförs är det ett bra tillfälle att lyfta fram frågan om kompetenskrav igen.