sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — 9I motsats till detta verkar ansvariga tjänstemän i länder som och tvärtom anse att transparens av detta slag leder till förvirring och kan användas för att skapa misstro till det elektroniska röstningsförfarandet. 10Används på samma sätt som de olika lösningar för elektroniskt ID som finns i , till exempel Bank-ID, för att exempelvis göra inkomstdeklaration m.m. 11Att ha ett mobiltelefonnummer registrerat med MinID var ett krav för att kunna rösta på Internet. Syftet med returkoden var alltså att ge väljaren möjlighet att kontrollera att internetröstningsservern mottagit väljarens röst korrekt, detta syftade till att lösa problemet med eventuella virus på väljarens dator och att göra det svårt för sådana virus att ändra väljarens röst utan att väljaren kan upptäcka detta13. Den aktuella kravspecifikationen i det norska internetröstnings- systemet togs fram i vad man kallar en konkurrenspräglad dialog. Denna gick till så att e-valsprojektets medlemmar lade ner på att sätta sig in i de olika problem som finns med ett elektro- niskt röstningsförfarande (detta kom från en rapport från en utredning) och de lösningar till dessa problem som presenterats i den akademiska forskningsvärlden. Med en rudimentär krav- specifikation öppnade man sedan för en konkurrenspräglad dialog med leverantörer av it- och e-röstningssystem där syftet var att ställa så höga krav på den slutgiltiga produkten som möjligt, men att inte ställa så höga krav att leverantörerna inte längre kunde lägga bud i upphandlingen av systemet. Resultatet var i korta drag att man lyckades specificera och implementera ett system som möter mycket hårda krav på trans- parens och verifierbarhet som valhemligheten garanteras. Man lyckades så väl att projektgruppens huvudmedlemmar har fått resa runt i världen och presentera projektet inte bara för andra tjänstemän och ministerier utan också på akademiska konferenser, där systemet fått ett varmt mottagande som ett av de som bäst möter de akademiska kraven på transparens och verifierbarhet. 12Det är till och med så att systemet som genererar bekräftelsekoden, och de olika delar av som driver internetröstningssystemet, inte kunde dekryptera och förstå bekräftelsekoden, varför valhemligheten skyddas. 13Det förekom feltryckta röstkort under genomförandet av testet och detta innebar att en andel av väljarna fick en returkod som inte stämde med röstkortet. Den mängd telefonsamtal som inkom till internetröstningens hjälptelefon menar projektgruppens ledning visar att returkoderna gjorde sitt jobb: väljarna kontrollerade verkligen sina röster. Det kunde dock visas genom genomgång av systemet att de felaktiga returkoderna inte hade sin grund i fuskande virus, utan i feltryckta röstkort. Se föregående sektion. För själva implementeringen av det norska internetröstnings- systemet skrevs med leverantören kontrakt om 29,7 miljoner norska kronor14. Dokumenterade effekter och utvärderingar i sammandrag Det ansågs vara mycket viktigt att utvärdera alla aspekter av internetröstningsförsöket, varför avsattes till forskning kring projektet efter dess genomförande. Den största delen av utvärderingen gjordes av Institutt for samfunnsforskning (ISF) i samarbete med Norsk institutt for by- og regionforskning, Uni Rokkansenteret, och Norsk Regnesentral. En andra del genomfördes av (). Tillgänglighet, tillit, valhemlighet och valdeltagande Denna utvärdering gjordes av ISF-gruppen15. Man fann att de kommuner som genomförde testet med internetröstning inte hade varken högre eller lägre valdeltagande än i landet som helhet. Detta följdes upp för att se om specifika grupper mobiliserats av möjlig- heten att rösta över internet men man konstaterade dels att de som röstade på nätet i de flesta variabler var helt lika andra väljare och dels att de grupper som var ivriga internetröstare i försökskommu- nerna också var flitiga röstare i övriga landet, varför man drog slutsatsen att det genomförda internetröstningsförsöket inte i detta fall mobiliserade grupper som annars inte skulle rösta. Detta bekräftades av att av tillfrågade internetröstare svarade att de hade röstat även om internetröstningsalternativet inte funnits. 14http:///upload/KRD/Kampanjer/valgportal/ e-valg/e_valg_systemlosning/Anskaffelsesprotokoll-e-valg.pdf 15http:///upload/KRD/Prosjekter/e-valg/evaluering/ ISF_E-valg_A1_A2_A3_A5.pdf I utvärderingen menar man att de som sagt att man inte skulle rösta om det inte var möjligt att göra det över internet är en överskattning av antalet som inte skulle rösta utan detta alternativ. Man drar slutsatsen att vad den långsiktiga effekten på valdeltagan- det av möjligheten att rösta över internet är vet man inte – men kortsiktigt så hade det nära nog ingen effekt alls16. Man drar dock också slutsatsen att för de som röstade, så gjorde lättheten och snabbheten i att rösta över internet att det var mer tillgänligt att rösta än annars17. En annan del av studien visade att internetröstning togs emot tacksamt av människor med olika typer av fysiska handikapp och personerna som ingick i denna utvärdering poängterade andra aspekter av röstningen över internet, till exempel att man kunde göra det när man hade tid och att man inte behövde boka färdtjänst eller dylikt till vallokal och inte heller känna sig stressad i val- lokalen. Man poängterar dock att även om utvecklarna gjort ett bra arbete i att göra internetröstningsapplikationen användbar med många olika teknologier som används av handikappade så återstår mer att göra innan det är universellt användbart18. Tilliten till den norska valprocessen är stor – och tilliten var också stor till röstning över internet. Man kunde dock fastställa att tilltron till valprocessen i stort var lägre i försökskommunerna men man anser i studien att detta är på grund av den stora fokus som lagts just på att diskutera valprocessen i dessa kommuner19. Att fler sätter sig in i fler aspekter av valprocessen innebär alltså, enligt den här studien, att man upptäcker problem och felaktigheter som gör att tilltron minskar men internetröstning är inte tydligt i sig självt något som ökar medborgarnas misstro till systemet. Eftersom röstningen över internet sker från väljarens hem så är blir det väljaren som själv måste säkerställa att ingen observerar när man röstar, för att valhemligheten skall gälla. Enligt studien så är det många som anser att staten borde vara en garant för att alla skall kunna rösta utan att vara observerad (vilket alltså är anled- ningen till att röstning normalt sker i vallokal). Men trots detta kommer studien fram till att många väljare, trots instruktioner om att man skall vara ensam i rummet när man lade sin röst, inte brydde sig om att hålla sin röst hemlig utan man ansåg att detta inte var speciellt viktigt20. Effektivitet i röstning, snabbare valresultat, internationella standarder Denna studie utfördes av IFES21. När det gäller snabbheten eller effektiviteten i att räkna röster och framställa valresultat så menar studien att det inte i detta begränsade test finns underlag för att dra slutsatsen att det går snabbare att färdigställa valresultatet med elektroniskt röstningsförfarande. Man menar att detta kan ha att göra med egenheter i försökskommunerna men också andra anledningar till varför detta första test inte skulle leda till tids- besparingar, trots att sådana skulle kunna uppstå i mer omfattande röstning över internet22. IFES menar också att de mekanismer för att verifiera resultatet av röstningen genom internetröstnings- systemet som finns på plats innebar att kvaliteten på det resultat som producerades av internetröstningssystemet var högre än traditionella röstningskanaler23. Vad gäller internationella standarder för elektroniskt röstnings- förfarande så slår studien som IFES gjort fast att den bästa applicer- bara standard som finns för tillfället är de rekommendationer som antagit. Man utvärderade det norska internetröst- ningssystemet mot dessa rekommendationer och fann att man redan i detta första försök helt efterlevde 85 av 102 relevanta rekommendationer. Av övriga var det bara tre rekommendationer som man bröt mot och övriga efterlevdes delvis. Man poängterar i sin studie att detta var det första testet av ett elektroniskt röst- ningsförfarande som man genomfört i och det därför är naturligt att man lär sig och bygger vidare på det man redan genomfört, varför man anser att det var mycket bra att man redan på detta stadium efterlevde så många rekommendationer. Utre- darna menar också att man kan, i vissa fall med lätthet, ändra i valda 21http:///upload/KRD/Prosjekter/e-valg/evaluering/ Topic4_Assessment.pdf Topic6_Assessment.pdf Topic7_Assessment.pdf 22http:///upload/KRD/Prosjekter/e-valg/evaluering/ Topic4_Assessment.pdf, s. 4 23Här bör nämnas att röstningen i norska val är mycket mer komplicerad än i svenska. delar av internetröstningssystemet för att efterleva också de sista rekommendationerna. IFES menar dessutom i sin rapport att då det finns andra internationella standarder inom andra områden som också är av betydelse, såsom tillgänlighet för människor med funktionshinder etc., så är det i varje land nödvändigt att väga olika standarder mot varandra och göra ett gott försök att komma så nära varje standard som möjligt24. Praktiska erfarenheter i sammandrag genomfördes begränsade tester av ett elektroniskt röst- ningsförfarande genom elektronisk röstningsmaskin placerad i vallokal och därefter genomfördes tester i kommunalvalet i tre kommuner25. Systemet var av black box-typen. Utkomsten var i korthet att brister i systemet ledde till att några hundratal röster inte räknats, vilket ledde till omval i en av kommunerna. Efter detta försök finns några planer på ytterligare tester av elektro- niskt röstningsförfarande. De elektroniska röstningsmaskiner som testades kan beskrivas som en hybrid mellan röstning i vallokal och röstning över internet. I vallokalerna placerades speciella datorer som var kopplade till internet. Väljare som valde att rösta elektroniskt fick använda dessa röstningsdatorer för att lägga sin röst som sedan sparades på en central server genom att den sändes över internet. Syftet med denna konfiguration var att den kontrollerade miljön som erbjuds i en vallokal kunde kombineras med möjlighet till snabb röstsammanräkning genom det elektroniska röstningsför- farandet. Att rösterna levererades till en central server skulle också spara tid och resurser för att samla ihop de elektro- niska rösterna i syfte att räkna dem. 24http:///upload/KRD/Prosjekter/e-valg/evaluering/ Topic7_Assessment.pdf, s. 4 25En lag om ändring av vallagen (880/2006) som gällde till antogs av för att tillåta testerna, ingen förlängning av lagen har gjorts efter detta. Eftersom inga nya tester är aktuella års tester så anses det inte finnas någon aktuell kravspecifikation. Den finska lämnade i sitt betänkande stöd till tester av elektroniskt röstningsförfarande och man betonade att valhemlig- heten och valfriheten måste garanteras, vilket man ansåg kunde göras genom att det elektroniska röstningsförfarandet skedde i vallokal. betonade dels användarvänlighet och att välja- ren inte skulle behöva speciellt förbereda den elektroniska röst- ningen, till exempel genom att skaffa ett elektroniskt identitets- kort. På sin hemsida beskriver också justitieministeriet framtida fördelar, såsom att en väljare skulle kunna rösta elektroniskt också utanför sin egen valkrets, vilket inte var möjligt års tester. Man menar också att det elektroniska röstningsförfarandet skulle göra det lättare för väljaren att säkerställa att rösten ges till rätt kandidat, eftersom kandidaten visas på en bekräftelsebild26 innan röstningen är färdig. Dessutom hoppades man att väljaren skulle ha större tillit till att systemet räknar rösten korrekt efter- som pappersröster ibland kan tolkas fel av rösträknare medan ett datorsystem inte skulle göra sådana misstag. menade också att det dels skulle vara möjligt att spara pengar genom det elektroniska röstningsförfarandet (då till exempel röstsedlar och kuvert inte behövdes i lika stor utsträckning) och dels skulle valresultatet bli klart så mycket snabbare. 26 Oturligt nog verkar det ha varit just denna bekräftelsebild som fick många väljare att avbryta röstningen utan att bekräfta, eftersom man på grund av hur bilden såg ut trodde att röstningen var färdig när man i själva verket fortfarande hade ett steg kvar, nämligen att bekräfta rösten. Dokumenterade effekter och utvärderingar i sammandrag Det är tillsynes så att endast , på speciell inbjudan, analyserat det system som användes tester. I sammandrag så fann man i denna analys att systemet inte var transparent eller verifierbart till den grad man skulle kräva: icke transparent27 så till vida att det ansågs vara omöjligt för en lekman att bilda sig en uppfattning om hur väl systemet uppfyllde sitt syfte eftersom all dokumentation med mera var hemlig och icke verifierbart28 så till vida att man i sin egen analys av dokumentationen inte kunde avgöra hur stor risken var att valresultatet kunde manipuleras. Utvärdering av systemet som användes har tillsynes försvårats av att man inte från början gjorde tydligt att detta skulle ske på ett transparent sätt. Den organisation som har velat genomföra någon typ av utvärdering av systemet eller dess komponenter skulle tvingas skriva under en sekretessförbindelse med leverantören – vilket många vägrade att göra eftersom man inte kände att man kunde bidra till att göra processen transparent under de stipuleringar som gjordes i avtalet29. har publicerat sin rapport där man huvudsakligen anser att testet med elektroniskt röstningsförfarande skulle kunna genomföras per de planer man tagit del av – men att man ansåg att ett säkert, korrekt val endast kunde genomföras om alla involverade spelade efter reglerna30. Det är värt att notera att ett system för elektro- niskt röstningsförfarande som kräver att alla involverade sköter sin uppgift till punkt och pricka så att säga är förlegat jämfört med både akademisk cutting edge och med de realistiska förväntningar som andra valorganisatörer har runt om i . Istället framförs på de flesta håll vikten av att bygga elektroniska röstningssystem så robusta att det inte går att störa röstningsprocessen eller hota valets integritet. Åbo Universitets rapport tycks fastslå att så mycket kan gå fel att detta system för elektroniskt röstnings- förfarande vilar på mycket spröda ben. Man har i sviterna efter 27Om elektronisk röstning genomförs på transparent sätt så betyder det att hela processen är dokumenterad och all dokumentation är allmänt tillgänglig. 28Om elektronisk röstning genomförs på verifierbart sätt så betyder det att man efter valresultatet är färdigt kan verifiera att varje röst är räknad korrekt och att alla röster räknats samman korrekt. 29Till exempel stipulerades att inga känsliga uppgifter fick inlämnas till det finska justitie- ministeriet eftersom de genom offentlighetsprincipen sålunda skulle bli allmänna handlingar. 30http:///uploads/5bq7gb9t01z.pdf denna kritik inte heller fortsatt försöken med elektroniskt röst- ningsförfarande. Praktiska erfarenheter i sammandrag I valen 2003, 2006 och 2009 har franska medborgare som bor i utlandet kunnat rösta över internet på kandidater till i utlandet (min översättning, fr. Assemblée des Français de l'étranger, AFE) som i sin tur väljer 12 av 348 senatorer i parlamentets överhus (man väljer också representanter till andra, möjligen mindre betydelsefulla, officiella sammanhang). ändrades konstitutionen så att utlandsfransmännen också fick representation av 11 ledamöter i parlamentets underhus, vilket lett till att i parlamentsvalet kunde utlandsfransmän rösta direkt på kandidater till parlamentet över internet. Det franska internet- röstningssystemet är av black box-typ. Införandet av internetröstning för utlandsfransmän hade sin upp- rinnelse i att utrikesministeriet försökte nå ut till denna växande grupp av franska medborgare som landet skar ner på antalet konsulat (där utlandsfransmännen normalt skulle rösta) runt om i världen. Man ansåg att röstning över internet skulle vara ett snabbt och billigt sätt att nå denna specifika grupp och det har inte varit aktuellt att utöka till medborgare som bor inom landet. I de första två valen med internetröstning till AFE sköttes denna av privata aktörer och staten gjorde tillsynes inga omfattande försök att definiera säkerhetskrav eller dylikt. hölls dock en upphandling varefter utrikesministeriet köpte en licens till ett system vid namn från leverantören och detta system är i bruk . I har man alltså valt att inte själv skapa utförliga kravspecifikationer utan man har upphandlat inköpet av licens för en redan existerande produkt. Det finns en uppgift om att man nu kräver vissa saker av internet- röstningssystemet, till exempel att det skall kunna visa efter röst- ningens slut att den använda krypteringen inte har knäckts under valet, att krypteringsnycklarna endast är kända för korrekt part, att alla röster är anonyma, att listan på väljare som röstat endast inne- håller de som faktiskt röstat, att den valurna som dekrypterats är den elektroniska valurna som faktiskt använts under valet, att ingen partiell rösträkningen kunde ha genomförts under valets gång samt att det går att göra elektronisk omräkning av rösterna. Det är väl värt att notera att från ett tekniskt perspektiv så är dessa i sig själva egenskaper som i stor utsträckning är omöjliga att bevisa: om en nyckel som jag äger utan min kännedom har kopierats men jag har originalnyckeln kvar på min nyckelring, hur ska jag kunna bevisa varken att den har kopierats eller att den inte har kopierats? Om den kopierade nyckeln utan min kännedom används för att låsa upp valurnan och räkna avlagda röster mitt under valets gång, hur ska jag kunna bevisa att ingen rösträkning gjorts innan röstningens avslutande? Kort och gott så har inte det franska systemet möjlig- het att bevisa dessa saker och att kraven ställs och sedan på något sätt intygas av människor involverade i det elektroniska röstnings- förfarandet gör inte att målen med kraven verkligen uppfylls. Detta kan jämföras med det norska internetröstningssystemet som byggts från grunden för att kunna svara mot just krav som säkerställer alla de egenskaper som val skall ha i väl fungerande demokratier. Dokumenterade effekter och utvärderingar i sammandrag Vad gäller säkerheten i det system som faktiskt används så är det intressant att notera att man valt att göra det obligatoriskt att låta en expert göra en analys av systemet och revision av alla ändringar som görs, men att rapporterna som denne expert producerar hålls hemliga. Det kan sägas att de franska myndigheterna inte gjort någon samlad satsning på att utvärdera olika aspekter av internetröst- ningssystemet: istället har man gjort det mycket svårt genom att till exempel förbjuda automatisk uppföljning med ett frågeformulär efter röstningssessionens slut och genom att inte centralisera support och att inte sammanställa statistik över till exempel hur många som ställt frågor till sina respektive ambassader under röst- ningsperioden. Det står inte att finna några utvärderingar som gjort under de faktiska valen utan endast begränsade tester har genom- förts för att specifikt testa röstningsapplikationens gränssnitt. I samma anda finns heller inte några undersökningar av inställning- arna till elektroniskt röstningsförfarande varken bland inhemska väljare eller bland franska medborgare som bor i utlandet. Analys och forskning kring det franska internetröstnings- systemet har varit begränsad som en följd av att det endast har varit utlandsfransmän som har kunnat rösta över internet och att den breda massan inne i landet därför inte haft information tillgänglig eller visat intresse (vilket som kommer först är naturligtvis svårt att säga). /ODIHR genomförde en Election Assessment Mission vid parlamentsvalet och kritiserade internetröstningssystemet på flera punkter31. Bland annat så kritiserades för att man inte hade tydlig lagstiftning kring alla delar av internetröstningen, för att man inte tillät internetröstare att rösta på nytt32, för att internetröstningssystemet inte var verifierbart och saknade en nöd- vändig nivå av transparens, för att upphandlingen av internetröst- ningssystemet skett på ett nästan helt otransparent sätt33 och för att observatörer och väljare inte hade någon möjlighet att analysera några delar alls av systemet. har alltså mött både stark inhemsk och stark internationell kritik för att både internetröst- ningssystemet i sig och den process som man använt för att sätta det i bruk, präglats av en hög grad av hemlighetsmakeri. 31http:///odihr/elections/93621 32Eftersom röstning över Internet sker under okontrollerade former så finns risken att väljaren tvingas att rösta i närvaro av någon som genom hot eller muta vill få röstaren att rösta på ett visst sätt. En vanlig metod för att motverka detta är att väljaren kan rösta hur som helst över Internet – men endast den senast lagda rösten räknas. Detta menar experter är också något som är viktigt för väljare som ändrar sig allt eftersom val- kampanjen fortsätter. Men i valde man alltså att endast tillåta en röst, vilket teoretiskt gör det mycket lätt att köpa röster genom att erbjuda pengar i utbyte mot att man får observera väljaren när denna röstar över internet. 33Ansvarig fransk myndighet menade att man av säkerhetsskäl behövde hemligstämpla mycket av processen men detta kritiserades starkt både av inhemska politiska partier och internationella observatörer. Praktiska erfarenheter i sammandrag är det enda land som tillåter hela den röstberättigade befolkningen, som så vill, att rösta över internet. Detta har varit fallet i fem val sedan internetröstningen infördes . Internet- röstningssystemet använder för identifikationen av röstberättigad väljare det digitala ID som varit tillgängligt sedan början av 2000- talet och har också utvecklats i olika etapper av företag involverade i just detta digitala ID. Det estniska internetröstningssystemet är av black box-typ. Det elektroniska röstningsförfarandet i sker som följer. Väljaren går på sin dator till valmyndighetens websajt för röstning och identifierar sig med sitt digitala ID (som befinner sig på ett microchip som sitter på väljarens legitimation – detta ansluts till datorn genom en läsare som många har hemma) tillsammans med en PIN-kod. Väljaren presenteras med aktuell valsedel och gör sitt val varefter man bekräftar valet genom att ånyo använda sitt digitala ID – men med en andra PIN-kod som endast används för att signera juridiskt bindande dokument. I det senaste parla- mentvalet introducerades ett nytt sätt att identifiera sig genom att den digitala identiteten kopplas till mobiltelefonen, som har en ny typ av , vilket gör att kortläsaren är nödvändig. Den som röstar över internet kan ersätta sin internetröst genom att internetrösta på nytt eller genom att i vallokal avlägga en för- tidsröst på traditionellt sätt. Internetröstningen anses alltså jäm- ställt med möjligheten att förtidsrösta och i så avslutas för- tidsröstningsperioden innan valdagen och den som har förtidsröstat, över internet eller på traditionellt sätt, kan inte rösta på valdagen. Kravspecifikation saknas men kan ha utvecklats internt hos leverantören. Det estniska internetröstningssystemet skall följa den vanliga modellen med dubbla kuvert: väljarens dator krypterar rösten (lägger den i det första kuvertet) efter att väljaren bekräftat kandi- daten som man vill rösta på, varefter väljarens identitet fästs vid den krypterade rösten (det andra kuvertet). Vid valdagens slut så skiljs väljarnas identiteter från de krypterade rösterna, vilka blandas innan de dekrypteras med hjälp av nycklar som hålles av val- kommissionens medlemmar. Okänt (hemligt). Dokumenterade effekter och utvärderingar i sammandrag