sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Men hushållen lånar också för att konsumera varor utan någon för- väntad värdestegring, som bilar, kläder och elektronik. Konsumtions- lån ökar friheten för människor att konsumera när behoven uppkommer, men konsumerade varorna har kort levnadstid och förlorar snabbt sitt värde. För hushåll som inte konsumerar dessa produkter utifrån en realistisk bedömning av sina ekonomiska ramar kan sådan konsumtion innebära en risk. 1.2.3Hushållens kunskaper och räknefärdigheter En viktig fråga är om hushållen har de kunskaper och förmågor som krävs för att kunna hantera en finansiell omvärld som har blivit alltmer komplex. Kunskapen är inte bara viktig för dem själva, utan är också central för ekonomins funktionssätt. Eko- nomin bygger på att individer gör väl underbyggda beslut, vilket förhindrar förluster som innebär minskade kostnader både för den enskilda individen och för samhället.64 Svensk och internationell forskning har visat att många vuxna har svårt att räkna och har bristande finansiell förmåga. Räknefärdighet mäts ofta med relativt basala räkneuppgifter av karaktären Om sannolikheten att få en sjukdom är , hur många av 1 000 personer kan förväntas få sjukdomen. Den finansiella förmågan handlar om att förstå olika former av finansiella begrepp som Aktier brukar gå upp och ner i värde mer än vad obligationer gör Sant eller falskt? I har gjort flera studier som undersöker individers finansiella förmåga, varav en studie med inriktning på individers räknefärdighet och finansiella förmåga som presenterades 2011. 64 och (2003). Konsumtion och krediter. Resultaten från studien tyder på att många, om än en minoritet, har svårt med enkla beräkningar. I det ovan nämnda räkneexemplet, svarade till exempel fel. Studien visade också på sam- band mellan räknefärdighet och ålder, utbildningsnivå, inkomst samt kön. Resultaten rörande individers räknefärdighet presenteras nedan: Unga och äldre presterade sämst: Deltagare och del- tagare var överrepresenterade i de grupper som hade lägst resultat. Personer med högre utbildning och/eller högre inkomster hade generellt bättre räknefärdighet. Kvinnor presterade sämre än män, oavsett utbildning och ålder. Att deltagare var överrepresenterade i de grupper som hade lägst resultat är inte förvånande eftersom utbildningssystemet successivt har byggts ut och allt fler har fått tillgång till utbildning i varje ny generation.65 Det anmärkningsvärda är snarare att 18–29- åringar också presterade dåligt, ungefär i linje med 65-åringarna. Författarna uppger att en trolig förklaring till detta är skolans utveckling. Denna teori får stöd i det faktum att svenska skolbarns matematikresultat sjunkit stadigt sedan 2003.66 Den finansiella förmågan testades med frågor rörande räntor och olika typer av sparformer. Även här antyder resultaten att en stor andel av befolkningen har svårt att förstå finansiella begrepp. På frågan: Vilket har historiskt sett gett högst avkastning på lång sikt, aktier eller obligationer? Studien visade att: Individer mellan 50 och 64 är överrepresenterade bland dem med högst resultat. 65Agarwal et al. (2009). Konsumtion och krediter. Ett starkt positivt samband mellan utbildning och finansiell för- måga. Sambandet var starkare än för räknefärdighet och utbild- ning. Individer med högre inkomst hade bättre finansiell förmåga Kvinnor presterade sämre än män Arbetslösa, studenter och pensionärer fick sämre resultat än anställda och egna företagare. Studien visar också på ett starkt samband mellan finansiell förmåga och räknefärdighet, vilket indikerar att räknefärdighet är en stark förklaringsfaktor för finansiell förmåga. Slutligen visar studien också att individer som deltar på bolåne- marknaden i genomsnitt har högre nivåer av både räknefärdighet och finansiell förmåga. Ett liknande samband finns mellan del- tagande på aktiemarknaden och finansiell förmåga och räkne- färdighet.67 Finansiell förmåga, eller financial literacy som det benämns i den internationella forskningen, studeras i ett stort antal OECD- länder. har sammanställt resultaten från ett flertal studier och visar att det finns gemensamma nämnare. Studierna visar att den finansiella förståelsen och kunskapen är låg hos en stor del konsumenterna. Likt den svenska studien har man i flera andra länder hittat ett positivt samband mellan utbildning och finansiell förmåga, samt ett positivt samband mellan inkomst och finansiell förmåga.68 Många konsumenter svarade att de inte förstår information om finansiella produkter. En stor andel svarade också att de inte förstod information i sitt årliga pensionsbrev. Konsumenter kan oftast inte bedöma sin finansiella förmåga. Till exempel svarade av de studenter som deltagit i en amerikansk studie att de har en god förståelse av sin privat- ekonomi, men trots detta presterade de inte bättre än de som svarat att de hade en dålig förståelse. 67Almenberg och (2011). 68OECD (2005). Konsumtion och krediter. procent att de förstod enkla ekonomiska begrepp, men enbart svarade rätt på de ekonomiska och finansiella frågorna.69 En amerikansk studie tittar särskilt på begreppet debt literacy som just handlar om individernas förståelse av skuld- sättning, räntor och annat som är en viktig del av finansiell förmåga som helhet.70 Studien visar att låg kunskap om skulder är och mest vanligt förekommande bland kvinnor, vissa minoritets- grupper och personer med låg inkomst. Hur information påverkar hushållens beslutsfattande Enligt teorier om rationellt beslutsfattande är information och kunskap avgörande för huruvida en individ kan fatta optimala beslut. Ett hushåll som ska ta beslut rörande sin ekonomi bör därför ha full översikt över de tillgängliga alternativen och till- räcklig kunskap för att kunna välja det bästa av dessa.71 Finansiell kunskap var viktigt även förr, men de tillgängliga alternativen har blivit fler och strukturen bakom dem allt mer komplicerad. Sam- tidigt har det finansiella risktagandet till stor del förflyttats från staten och finansiella institutioner till konsumenterna och finansi- ella beslut tar större plats i hushållens vardag. Till exempel har bostadsprisernas ökning lett till att hushållens skulder blivit större och pensionsreformerna kräver att hushållen själva är aktiva i beslutsfattandet. Förändringen har inneburit att det krävs allt mer kunskap och förståelse för att kunna fatta väl underbyggda beslut.72 Forskning har undersökt hur individer ändrar sina beslut när de får mer information om en produkt. Ett exempel är en studie där man främst tittade på så kallade snabblån.73 Även i fallen när informationen är tydlig visade det sig att låntagarna hade dålig för- ståelse för vad lånets totalkostnad blir och för hur man beräknar räntekostnaden för att ha ett lån i . I studien visade det sig att när deltagarna fick information om lånets totala kostnad valde att inte ta lånet, vilket kan jämföras med kontroll- gruppen som inte fick någon information om lånets totalkostnad 69OECD (2005). 70Lusardi och Tufano (2009). 71Schoenfeld (2011). 72Almenberg och (2011). 73Kallas för payday loans i och av författarna. Konsumtion och krediter. och där i princip alla valde att gå vidare med lånet.74 En annan viktigt fråga är hur väl individer kan ta till sig den tillgängliga informationen. Finansiell förmåga har i flera studier visat sig vara starkt korrelerad med räkneförmåga. Många ekonomiska beslut kräver en grundläggande förståelse för numerisk information och enklare beräkningar, och det har visat sig att en bristande räkne- färdighet kan ha allvarliga konsekvenser för en individs välbefin- nande. Bland annat har individer med låg räknefärdighet i större utsträckning betalningssvårigheter, även när man kontrollerar för andra egenskaper som ålder, utbildning och inkomst.75 Konsekvenser av bristande information och kunskap Flera studier har undersökt konsekvenserna av bristande informa- tion och kunskap. I internationella studier har man sett att individer med bristande finansiell kunskap oftare har skuldproblem.76 Studierna har också visat att dessa individer också sparar mindre, betalar högre avgifter jämfört med andra och oftare får problem med att betala sina bolån.77 En amerikansk studie visade att medianhushållet betalade i olika kostnader för att använda sina bank- och kredit- konton. Den summan skulle kunna minskas med mer än hälften genom mindre beteendeförändringar som att byta till kort med lägre räntekostnader och att betala av på sina skulder med medel som fanns på bankkontot.78 En annan amerikansk studie visade att av kon- sumenterna valde det dyrare av två kreditkortsalternativ och att en liten grupp konsumenter inte bytte till det bättre alternativet efter hand, trots att de därigenom fick betala relativt stora belopp i högre räntor eller avgifter för att ha kreditkortet.79 Den här typen av felaktiga ekonomiska beslut kan leda till lång- siktiga välfärdsproblem, både för hushållen och för samhället. 74Bertrand och (2011). 75Almenberg och (2010). 76Lusardi och Tufano (2009). 77Almenberg och Finocchiaro (2011) och Lusardi, och (2009). 78Stango och Zinman (2009). 79Agarwal et al (2007). Studien visar att valde fel alternativ givet utfallet efteråt. De kan de ha trott på en annan utveckling när de väl fattade beslutet vilket kreditkort de skulle ha. Det är alltså inte säkert att så många som var irrationella. Det är dock av samma skäl inte heller säkert att de återstående som valde rätt var rationella. Konsumtion och krediter. exempel kan val av bolån påverka ett samhälles finansiella stabilitet om hushållen blir väldigt känsliga för ränteförändringar.80 Kunniga och välinformerade konsumenter ska också, enligt ekonomisk teori, medverka till att hålla oseriösa säljare borta från marknaden.81 80Almenberg och (2010). 81Hilgert och Hogarth (2003). 2.1Vad är överskuldsättning? Det finns ingen vedertagen definition av överskuldsättning. Olika länder använder sig av olika definitioner1, och när överskuld- sättning ska kvantifieras används olika mått. Tre huvudsakliga metoder att bestämma överskuldsättning har utkristalliserats i europeiska jämförelser: en administrativ, en objektiv/kvantitativ och en subjektiv. Den administrativa använder sig av officiella noteringar, exempelvis i domstolar, av betalningsinställelse och liknande som ett mått på överskuldsättning. På så sätt kan man använda sig av uppgifter som är relativt lätta att samla in. kanske många typer av skuldproblem inte fångas i statistiken då många personer försöker lösa sina skuldproblem innan eller på annat sätt än att låta en betalningsinställelse ske. Och om man använder sig av ett snävt mått som exempelvis skuldsanering som mått på överskuldsättning riskerar dessutom juridiska regler av avgöra vem som klassas som överskuldsatt eller inte.3 Den objektiva/kvantitativa använder sig av ekonomiska data för att mäta överskuldsättning. Det kan handla om skuldkvoter, belåningsgrader och liknande. På så sätt får man bilder av hus- hållens finansiella ställning, vilka är centrala för att förstå före- komsten av överskuldsättning. Men det kan vara svårt att få till- gång till alla relevanta data som krävs för att göra sofistikerade bedömningar. Istället kan man frestas att göra dåligt under- 1Fondeville, Özdemir och (2010) och Davydoff et al. (2008). 2Niemi och (2005). 3Till exempel beskrivs det i Rättsfallet NJA 2010 s. 496 att gjorde bedömningen att en skuldsatt kvinna skulle kunna återbetala sina förfallna skulder varför hon inte bedömdes som kvalificerat insolvent, och därför skulle hon inte heller ha rätt till skuldsanering. Det fick till följd att antalet skuldsaneringar minskade under nästkommande år trots att den faktiska skuldsituationen hos hushållen inte hade förändrats. byggda bedömningar utifrån ett begränsat antal variabler eller bedömningar utifrån aggregerade data (genomsnittsdata för hela folkhushållet) i stället för mikrodata som bygger på enskilda hushålls finansiella ställning. Den subjektiva utgår från att hushållens egna beskrivningar av bristande återbetalningsförmåga likställs med överskuldsättning. På så sätt kan man fånga in många hushåll som inte syns i de officiella registren – hushåll som kanske klarar sig från dag till dag genom att till exempel låna av släktingar eller genom att dra ner på sin konsumtion till ett minimum. Den subjektiva metoden brukar ge högre nivåer på överskuldsättning än de andra metoderna. Problemet att hitta en entydig definition kan utvecklas. Det är naturligt att tänka sig att överskuldsättning är ett gradvis växande problem där graden av allvar bland annat beror på skuldernas stor- lek, ålder och tillväxthastighet ställt i relation till hushållets netto- inkomster och realiserbara tillgångar. Varje exakt gräns kommer då att definiera vissa hushåll som överskuldsatta medan andra på tydlig väg in i överskuldsättning utesluts. Följden blir att man riskerar att utesluta betydande gruppers skuldproblematik. Alternativt blir definitionen så vid och omfattande att allt för många hushåll betraktas som överskuldsatta. En annan svårighet att ta hänsyn till när en definition ska väljas är tidsaspekten. Ett hushåll kan vara fullt solvent , men få stora betalningsproblem , till exempel om hushållet drabbas av ett inkomstbortfall, till exempel orsakat av arbetslöshet eller sjuk- dom, eller om kostnaden för att ha lån, räntan, stiger kraftigt, eller om värdet på hushållets tillgångar faller kraftigt. Slutligen finns rena mätproblem. Mycket sofistikerade defini- tioner, som exempelvis försöker fånga in olika tidsaspekter, kan vara svåra att mäta och tappar därmed i värde. Diskussionen om hur man ska gå vidare för att hitta gemen- samma definitioner inom EU pågår för tillfället. I Towards a common operational European definition of overindebtedness menar författarna5 att en gemensam definition bör grundas på följande sex begrepp: 4Niemi och (2005). 5Davydoff et al. (2008). Den enhet som ska studeras är hushåll, vilket består av en liten grupp personer som i viss utsträckning delar på inkomster och förmögenheter. Alla finansiella åtaganden inkluderas, däribland bolånekostnader, konsumentkrediter, telefonräkningar, med mera. Kapaciteten att hantera sina utgifter. Över- skuldsättning handlar om att inte kunna möta dessa utgifter. Strukturell bas (tidsdimensionen). Problemen måste vara fort- löpande (varigenom man exempelvis utesluter engångshändelser av enklare karaktär, som att glömma att betala en räkning) Hushållet ska inte klara av att möta sina betal- ningsåtaganden utan att minska sin levnadsstandard under aktuell miniminivå (kraftigt minska sin levnadsstandard). Hushållet kan inte hantera sin skuldsituation genom att använda aktuella tillgångar eller få tillgång till nya krediter. Viljan att hitta en enhetlig definition betyder dock inte att för- fattarna menar att en enda indikator kan användas för att mäta förekomsten av överskuldsättning. Istället krävs flera indikatorer som till exempel obetalda fordringar, skuldsaneringsförfaranden, enkätundersökningar och skuldkvoter.6 Det kan också finnas invändningar mot det ovan nämnda för- söket till en enhetlig definition. Vissa kreditaktörer riktar sig specifikt till hushåll med ekonomiska problem. Även dessa hushåll kan alltså få nya krediter även om de är allvarligt skuldsatta. Det är tveksamt att mena att de inte skulle vara överskuldsatta för att en kreditgivare är beredd att förse dem med nya lån. Bristen på en tydlig definition vittnar om överskuldsättningens komplexitet. Det går heller inte att låtsas som att den komplexiteten inte förekommer genom att välja en enstaka indikator eller snäv definition för att göra frågeställningen enklare. Då riskerar man att missa väsentliga utmaningar för samhället. För att belysa pro- blematiken med allvarlig skuldsättning hos hushållen krävs alltså flera olika mått och beskrivningar. I detta betänkande kommer utredningen att referera till olika rapporter, som ibland mäter och definierar överskuldsättning på olika sätt. 6 Davydoff et al. (2008). låtit göra en egen statistisk undersökning för att få reda på vad som kännetecknar överskuldsatta hushåll i . I den undersök- ningen har förekomst hos använts som indikator på att ett hushåll är överskuldsatt, vilket skett av nöd- vändighet eftersom det är det enda tillgängliga tillförlitliga måttet överskuldsättning. Det är dock viktigt att komma ihåg att alla som har skulder hos inte är överskuldsatta och att alla överskuldsatta inte finns hos Kronofogdemyndigheten.7 Om dessa grupper får resonemang föras utifrån olika källor och beskrivningar. Förhållningssättet är i linje med direktiven där det framgår att olika grader av skuldsättning ska analyseras. 2.2Orsaker till överskuldsättning. Vad visar tidigare undersökningar? Överskuldsättning är ett relativt outforskat ämne. En orsak är troligen bristen på tillgängliga data. I de studier som vi har tagit del av menar forskarna att det oftast inte går att ange en enskild faktor som en orsak till överskuldsättning. samverkar flera faktorer som försämrade ekonomiska förutsättningar, bristande kunskaper och förmågor, för stora kreditengagemang och ett svagt socialt nätverk. Förändrade förutsättningar som skilsmässa, sjukdom eller arbets- löshet kan ha stor påverkan på ett hushålls eller en individs eko- nomiska situation. En ekonomi som varit hållbar kan snabbt förändras till det motsatta. Ett lån som var hanter- bart, kan efter en förändrad ekonomisk situation leda till obetalda räkningar och skuldsättningsproblem. Särskilt utsatta är hushåll som har små marginaler. I en undersökning av 348 skuldsättningsärenden hos budget- och skuldrådgivare visas att drabbats av någon av ovan nämnda omständigheter.8 Andra studier bekräftar att dessa omständigheter är vanliga orsaker till överskuldsättning.9 7I bilaga 3 Bakgrund till utredningen statistik finns en beskrivning över vilka hushåll som är med och vilka som utelämnas, och andra aspekter kring undersökningens brister och för- tjänster. 8Konsumentverket (2003). 9Tufte (2004), Niemi-Kiesiläinen och (2005), (2011). Arbetslöshet är en orsak som nämns ofta i samband med överskuld- sättning. Statistiken som utredningen tagit fram visar att av individer med skulder hos är arbetslösa, vilket är avsevärt högre än för befolkningen i sin helhet. Statistiken visar dock inte huruvida arbetslösheten utlöste skuld- sättningsproblematiken, men bekräftar dock att det finns ett sam- band mellan arbetslöshet och betalningsproblem. I en studie gjord av framkommer att skulder efter näringsverksamhet är en bidragande orsak till överskuldsättning. I studien har handläggare tittat på orsaken bakom ansökningarna till 71 stycken skuldsaneringsärenden och fann att av dessa rörde konkurser.10 Före detta näringsidkare är överrepresenterade bland dem som söker skuldsanering och bland dem som söker hjälp av budget- och skuldrådgivare.11 Särskilt vanligt förekommande är personer som har haft enskild firma, vilket innebär att den per- sonliga ekonomin sammanblandas med verksamhetens ekonomi. I flera fall tvingas individen ta stora lån för att komma igång med verksamheten. Om verksamheten inte går som planerat, kan det vara mycket svårt att betala tillbaka lånen. Förutom det inkomstbortfall som oftast är en följd av sjukdom så har internationella studier visat att psykisk ohälsa är vanligt hos individer med skuldsättningsproblematik. En brittisk psykiatrisk studie visar vidare att personer med psykisk sjukdom är kraftigt överrepresenterade i överskuldsättningsstatistiken. Studien, som är baserad på registerdata, visar att en av elva engelsmän är skuldsatta, medan samma siffra för personer med psykisk sjukdom är en av fyra.12 I bekräftas detta av organisationen samverkan för psykisk hälsa (NSPH), som bland annat arbetar med att för- bättra psykiskt sjukas möjligheter att planera sin ekonomi. 10Konsumentverket (2003). 11Kronofogdemyndigheten (2008a). 12Fitch et al. (2007). av deras medlemmar med till exempel ADHD eller bipolär sjuk- dom har i vissa perioder svårt att hantera sin ekonomi. I och med att krediter blivit allt mer lättillgängliga har den här gruppen lätt att hamna i överskuldsättning, särskilt eftersom de blir bundna av avtal som de egentligen inte vill ha eller behöver. Organisationen arbetar med att öka informationen om vad den generösa kreditgivningen innebär och vilka effekter den får för personer som till exempel har svårt med impulskontroll. 2.2.2Den enskildes kunskaper och förmågor Den egna förmågan spelar roll för risken att hamna i överskuld- sättning. En av de viktiga faktorerna är kunskap och förståelse av sin ekonomi. Individer med låg utbildning, låg inkomst och ointresse inför den egna ekonomin är överrepresenterade bland dem med överskuldsättning.13 Kunskap och förståelse är viktigt för att kunna ta riktiga eko- nomiska beslut och planera sin ekonomi. I en skuldsättnings- situation är det viktigt att veta vem man ska vända sig till och att snabbt ta tag i situationen för att förhindra att den förvärras. De som inte har kunskap om hur man bäst ska hantera situationen blir istället ofta passiva och uppgivna.14 I en rapport av Niemi-Kiesiläiinen och Henrikson15 diskuteras konsumtionskrediter som en av de största orsakerna bakom över- skuldsättning. Konsumenter som tagit stora krediter har större risk än andra att hamna i överskuldsättning. Drabbas man då av inkomstbortfall och förlorar möjligheten att betala dyra räntor och avgifter blir situationen snabbt ohållbar. Kreditprövningar ska hindra individer utan betalningsförmåga att ta lån, men som vi nämnt tidigare finns det ofta brister i kredit- givarnas prövningar. Och även i de fall när en tillräcklig prövning görs, är det omöjligt att förutse individens framtida ekonomiska situation. Kreditkort är ofta en skuldfälla som gör det möjligt för individer att leva över sina tillgångar. 13Kronofogdemyndigheten (2008a). 14Sandvall (2011), (2008a). 15Niemi-Kiesiläiinen och (2005). Det visar sig också att individer med skuldproblem är över- representerade i 30–50-årsåldern16, i livet då man kan tänka sig att man har hunnit ta många och stora krediter och hunnit bygga upp en omfattande skuld. Individer som saknar sociala nätverk anses ofta ligga i riskzonen för överskuldsättning.17 Det kan till exempel handla om brist på stöd och råd i svåra ekonomiska situationer. De här personerna behöver i större utsträckning använda sig av kreditgivare vid lån av mindre summor pengar, vilket blir dyrt och ökar individens ekonomiska sårbarhet. Ensamstående föräldrar är också en grupp med ökad risk för skuldsättningsproblematik. Delvis på grund av ett svagt socialt nätverk, men andra orsaker, som en större försörjningsbörda, spelar förmodligen en större roll. Enligt utredningens statistik har av alla ensamstående med barn skulder hos , vilket kan jämföras med att av alla har skulder hos . Sam- bandet bekräftas även av en norsk studie.18 Sambandet mellan fattigdom och ohälsa har påvisats i ett flertal studier. har även sambandet mellan hög skuldsättning och hälsa diskuterats. En av de stora skillnaderna mellan en individ med låga inkomster och en överskuldsatt individ, är att den senare oftare upplever att han eller hon har sämre kontroll över sin situation. Skulderna ökar snabbt på grund av räntor och avgifter, vilket gör att gäldenärens situation förvärras . Många gäldenärer beskriver känslor av maktlöshet och utsatthet, särskilt som indrivningen ibland kan uppfattas som kränkande och hotande. Gäldenärer beskriver också obehagskänslor och rädsla inför indrivningsprocessen, något som kan påverka det allmänna hälsotillståndet.19 16Tufte (2004). 17Konsumentverket (2003). 18Tufte (2004). 19Drentea och Lavrakas (2000). Utöver de psykiska påfrestningarna som skuldsättning innebär måste individen ofta förändra sina levnadsvanor på ett sätt som kan ha negativ inverkan på hälsan.