sou · H1B325 · 2013-04-09 00:00:00 — Ökningstakten är något högre än vad som tidigare prognostiserats, vilket i grunden är en framgång och något positivt. var den återstående beräknade medellivslängden, för dem som uppnått , för kvinnor och för män. Det motsvarar en ökning med 1,30 respektive sedan pensionsreformen 1994. För när- varande ökar medellivslängden med per decennium. Ett längre liv innebär allt fler äldre i förhållande till yngre. Det är i sig inget problem men blir ett problem för samhället och den för- värvsarbetande delen av befolkningen om den längre livslängden inte balanseras med ett längre arbetsliv. Den genomsnittliga åldern för uttag av allmän ålderspension var 2010 och i princip lika för kvinnor och män. Genomsnitts- åldern har legat mycket stabilt . Däremot har spridningen ökat påtagligt, dvs. allt fler tar ut pensionen före respektive . Ålder för uttag av ålderspension är dock inte liktydigt med att man lämnar förvärvslivet. Dels går det att kombi- nera arbete och pension, dels är det inte ovanligt med annan för- sörjning som sjukersättning eller avtalspension fram till dess att ålderspension tas ut vid . Mer relevant i sammanhanget är utträdesåldern ur förvärvslivet, dvs. hur länge människor tillhör den förvärvsarbetande delen av befolkningen. Ett vanligt sätt att definiera utträdesålder är genomsnittsåldern då människor lämnar arbetslivet, givet att de hör till arbetskraften . har utträdesåldern beräknats till . Som framgår av diagram 1 har den förväntade utträdes- åldern stigit tydligt . Diagram 1 Genomsnittlig förväntad ålder vid utträdet från arbetslivet för personer som finns i arbetskraften (förväntad utträdesålder) 60 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Jämfört med är dock den genomsnittliga åldern högre och för män faktiskt lägre. Utöver att medellivslängden ökat snabbare än utträdesåldern har vi sett en senare debut i arbetslivet. Båda tendenserna leder till att antalet äldre i förhållande till antalet för- värvsaktiva har ökat. står vi av demografiska skäl inför en än mer påtaglig ökning av andelen äldre under de närmaste decen- nierna. Som framgår av diagram 2 kommer antalet personer i förhållande till antalet personer i åldrarna 20–att öka från . Ett sådant scenario innebär förutom att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler, även sämre förutsättningar för tillväxt och därmed lägre pensioner. Källa: SCB:s befolkningsprognos 2010 Eftersom pensionens storlek följer medellivslängdens utveckling finns i pensionssystemet en automatisk följsamhet och det finns därför heller ingen formell pensionsålder. Det är också en viktig princip i pensionsreformen att pensionsåldern ska kunna vara indi- viduell och flexibel – beroende av individuella förutsättningar och prioriteringar. På motsvarande sätt som tidpunkten för inträde i arbetslivet har en betydande variation finns skäl för att tidpunkten för utträdet varierar. Pensionen beräknas vid pensioneringen utifrån förväntad medel- livslängd, vilket innebär att pensionen vid ökad medellivslängd men oförändrad pensionsålder successivt kommer bli allt lägre i förhål- lande till slutlönen. Det ger i sig direkta drivkrafter för att arbeta längre – givet att kunskapen finns om att hela livsinkomsten och pensionsåldern påverkar pensionen. Det bygger i sin tur på att det finns information om hur stor pensionen blir om man arbetar längre. Den informationen finns inte tillgänglig på ett samlat sätt för alla grupper. Informationen är möjlig att ta fram men kräver ett större engagemang av alla inblandade för att det ska finnas en sam- lad information om hela pensionen. Med en stigande medellivs- längd är en god och samlad information om pensionen av central betydelse för att det ska vara möjligt för individerna att förutse sin ekonomiska framtid och utifrån det kunna göra medvetna val mel- lan utbildning, arbete, pension och sparande samt att förstå värdet av ett längre arbetsliv. Behovet av ett längre arbetsliv hänger därför samman med tillgången till en god och samlad pensionsinforma- tion. Även om det inte finns en formell pensionsålder finns det flera lagreglerade åldersgränser som på olika sätt påverkar valet av utträde ur arbetslivet och tidpunkt för uttag av pension. -Allmän ålderspension kan tidigast tas ut vid . Pensionen beräknas utifrån förväntad återstående livslängd för åldersgrup- pen varför ett uttag från innebär en tydligt lägre pension än vid senare uttag. -Garantipension kan tidigast tas ut från . Omkring 30 pro- cent av dem som tar ut pension får garantipension, i de flesta fall betalas garantipensionen ut som en utfyllnad och med ett reducerat belopp. Det är endast drygt en procent av dem som beviljas ålderspension som får full garantipension. Även del- ningstalen är knutna till när en årskull fyller . -Rätt att kvarstå i anställning enligt lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd gäller till och kan inte avtalas bort. Den åldersgränsen tillhör inte pensionssystemet i sig men är en väsentlig del av pensionsreformen och för möjligheten till en rörlig pensionsålder. Gränsen ingår därför som en del av pen- sionsöverenskommelsen. I överenskommelsen ingår även att gränsen ska kunna höjas ytterligare. -En ytterligare åldersgräns finns vid – gränsen för när privat pensionssparande och viss tjänstepension kan börja att tas ut. Den gränsen gäller i de fall avdragsrätt i skattelagstiftningen har nyttjats för de inbetalade pensionsavgifterna. hör inte det allmänna pensionssystemet eller pensionsöverens- kommelsen men har viss betydelse för val av pensioneringstid- punkt. Utöver dessa återfinns åldersgränsen i flera allmänna system som signalerar var gränsen mellan arbetsliv och pensionstid går. Det gäller t.ex. arbetslöshetsersättning, sjukersättning, sjukpen- ning, arbetsskadelivränta och i skattesystemet. Därutöver finns samma gräns också i de kollektivavtalade tjänstepensionssystemen. För att klara den kommande demografiska påfrestningen i kombi- nation med en antagen fortsatt stigande medellivslängd utan väl- färdsförluster behöver arbetslivet förlängas. Det kan ske genom tidigare inträde i arbetslivet, genom senare utträde eller med en ökad arbetsfrekvens under arbetslivet. Det är rimligt att anta att övergången från arbetsliv till pension i ökande grad kommer att ske successivt, vilket förutsätter en anpassning av arbetslivet. Fler behöver jobba längre men för vissa handlar det om möjligheten att kunna fortsätta jobba medan det för andra handlar om åtgärder som gör det möjligt att jobba fram till . Det finns alltså inte en metod för detta utan det handlar sannolikt om olika medel för att nå målet om en ökning av antalet arbetade timmar. Det övergripande syftet med uppdraget kan med utgångspunkt i detta sammanfattas som att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. I det arbetet är frågan om de åldersrelaterade gränserna kärnfrågan. Det innebär dock inte enbart en strikt fråga om åldersgränser. Eftersom det övergripande målet är fler arbetade timmar innefattar uppdraget också att analysera hinder i regler, attityder och arbetsmiljö som försvårar ett längre arbetsliv och åtgärder för att motverka sådana hinder. Som nämnts kan arbetslivet förlängas genom ett tidigare inträde på arbetsmark- naden men sådana åtgärder ingår inte i uppdraget. Inte heller inne- fattar uppdraget att behandla eller lämna förslag på skatteområdet när det gäller arbetsgivares pensionskostnader och pensionsspa- rande. Den första delen av uppdraget är att göra en analys av de nuvarande gränserna och de hinder och möjligheter som finns för ett längre arbetsliv. Denna del ska redovisas i ett delbetänkande . I denna del ingår att utifrån befintliga data och studier om den demografiska utvecklingen och det framtida behovet av arbetskraft analysera konsekvenserna för pensionssystemet vid oförändrade regler och beteendemönster. Vidare att sammanställa fakta kring nuvarande pensionsbeteenden samt attityder till pension och pensionsåldrar. I det ingår att redovisa vad som påverkar attityder och beteenden, bl.a. hos både arbetstagare och arbetsgivare. En analys ska också göras av vad den förväntade utvecklingen får för konsekvenser för kompensationsgrader och pensionsnivåer och hur det i sin tur påverkar sparande, levnadsstandard och samhällets kostnader. I uppdraget ligger också att identifiera och analysera problem på dagens arbetsmarknad och kartlägga vilka hinder som finns för ett längre arbetsliv som leder till att människor lämnar arbetsmark- naden före och att en så stor andel inte kan eller vill arbeta . Sådana hinder har tidigare i helt dominerande utsträck- ning handlat om att krävande fysiska miljöer begränsat möjligheten att fortsätta i arbetslivet. De problemen finns fortfarande men hin- der finns nu i ökad utsträckning också i den psykosociala miljön eller i arbetslivets organisation. En relevant fråga är hur arbetstider och möjligheter till deltid påverkar möjligheten till ett längre arbetsliv. Vidare att analysera vilken betydelse som tillgången till utbildning i vuxen ålder har för möjligheterna att förlänga arbets- livet. De hinder som finns ska också analyseras ur dels ett jämställd- hetsperspektiv, dvs. i vilken utsträckning och på vilket sätt de hin- der som finns drabbar kvinnor respektive män och dels ett diskri- mineringsperspektiv som bl.a. tar hänsyn till diskrimineringsgrun- den ålder. Vidare ska de fördelningspolitiska effekterna av hindren analyseras, dvs. vilka grupper som drabbas och hur det i sin tur påverkar deras ekonomi. Utredaren ska analysera de hinder som finns för ett längre arbets- liv och hur ändrade åldersgränser kan påverka detta. Analysen ska även omfatta tjänstepensionernas och de privata pensionernas konstruktion och hur de bidrar till pensionsbeteenden. Efter analysen ska utredaren ta fram och analysera förslag som hanterar de problem som identifierats i analysfasen. En oförändrad faktisk pensionsålder och en ökad andel äldre är i sig inget finansiellt problem för det autonoma allmänna ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Sett ur det perspekti- vet kan nuvarande gränser behållas. Men stigande medellivslängd som inte matchas av ett längre arbetsliv innebär i ett avgiftsbestämt och autonomt pensionssystem allt lägre pension när denna måste räcka fler år. I längden kan det bli ett problem för individerna och för samhället i form av allt fler som inte klarar sig på en egen intjänad pension. Det avgiftsbestämda pensionssystemet ger visserligen drivkrafter för att senarelägga pensionslivet men finns ett motverkande signalvärde om pensionssystemets gränser ligger stilla. Som tidigare nämnts ställer den demografiska utvecklingen krav på ett längre arbetsliv och det är då inte rimligt med åldersgränser som ger motsatta signaler. Av diagram 3 framgår också att oförändrade pensionsgränser med tiden kommer att framstå som alltmer orimliga med en ökande medellivslängd. Källor: SCB och Utredaren ska mot den bakgrunden analysera om och i så fall hur de pensionsrelaterade åldersgränserna kan justeras. Förändringar kan göras genom successiva politiska beslut eller med automatik, i det senare fallet t.ex. genom indexering eller genom i förväg defini- erade kriterier. Utredaren ska föreslå alternativa strategier för en långsiktig lösning av hur och när de pensionsrelaterade åldersgrän- serna bör höjas. En viktig del i det arbetet är att ta fram förslag till följdändringar av hur åldersgränser i socialförsäkringssystemet, skattesystemet, arbetslöshetsförsäkringen och andra angränsande system bör hanteras och vilka konsekvenser som följdändringar i de systemen leder till. I arbetet ingår att redovisa finansiering av förslagen samt att lämna de författningsförslag som krävs. Utreda- ren ska också visa på konsekvenser för tjänstepensionerna och övergripande analysera konsekvenserna för dessa om gränserna i det allmänna systemet höjs och även undersöka om det finns egen- skaper i tjänstepensionsavtalen eller inom andra områden som kan tänkas motverka en sådan höjning. Även konsekvenser för internationella åtaganden såsom relevanta behöver här beaktas. För denna del finns inga egentliga begränsningar för utred- ningen. Det är t.ex. möjligt för utredningen att även föreslå andra åtgärder eller ändringar i andra regelsystem som får likartade effekter – dvs. fler arbetade timmar per person. Åtgärder som förbättrar arbetsmiljön Utredaren ska analysera olika alternativ och föreslå åtgärder i arbetsmiljön som förbättrar möjligheterna till ett förlängt arbetsliv och noggrant analysera konsekvenser för individ, arbetsmarknad och samhälle. I det ingår att analysera hur åtgärderna påverkar kvinnor och män och jämställdheten mellan könen samt vilka de fördelningspolitiska effekterna blir av förslagen. Det är det förlängda arbetslivet som är målet och arbetsmiljö- åtgärder och arbetstidsregler som är redskapet. Det innebär att arbetsmiljö kan tolkas i obegränsat vid bemärkelse så länge det för- bättrar möjligheterna för ett längre arbetsliv. Åtgärderna kan där- med t.ex. avse förbättringar som ökar förutsättningarna för att jobba fram till , åtgärder som gör det möjligt att jobba på hel- eller deltid och åtgärder för att möjliggöra en anpassning av arbetsuppgifter och liknande i de högre åldrarna. bör här beaktas att arbetstidsfrågor i hög grad hanteras av arbets- marknadens parter och frågorna hanteras med hänsyn till detta. De förbättringar som föreslås kan röra förslag till ändrad lag- stiftning men utredaren kan även identifiera sådana förhållanden på arbetsmarknaden som inte direkt regleras av författning och peka på behov av åtgärder som kan leda till en förbättrad arbetsmiljö. Åtgärderna ska ta sikte på sådant som ger förbättrade möjligheter för dem som befinner sig i arbetskraften men riskerar att behöva lämna arbetsmarknaden till följd av åldersrelaterade skäl, dvs. att åldern i sig leder till att man har svårt att klara av ett fortsatt arbete. Det kan t.ex. handla om möjligheterna att påverka sina arbetstider, möjligheterna till deltid eller möjligheterna för ett lägre arbets- tempo eller alternativa arbetsuppgifter. Det kan dock också handla om mer preventiva åtgärder riktade mot något yngre arbetskraft i syfte att motverka risker för senare förslitningsskador. Det ligger däremot inte i uppdraget att peka på åtgärder som exklusivt hjälper personer utanför arbetskraften att ta sig in på arbetsmarknaden men självklart kan åtgärderna gärna ha en sådan dubbel verkan. En väsentlig del av uppdraget är en konsekvensbeskrivning av de förslag som lämnas. Det gäller t.ex. konsekvenser för -statens budget och de offentliga finanserna -dagens pensionärer, de som snart går i pension respektive yngre pensionssparare -jämställdhet mellan kvinnor och män -arbetsmarknadens parter och företagen -folkhälsan och ohälsan -internationella överenskommelser och konventioner Uppdraget berör i första hand det allmänna ålderspensionssystemet och åldersgränserna i systemet. Dessa har dock stor betydelse för samhället i övrigt och förändringar får följdverkningar inom många områden. Därutöver har den del av uppdraget som berör arbets- miljöfrågor och arbetstidsfrågor en direkt koppling till arbets- marknaden och dess organisationer. Det är därför angeläget att arbetet sker i samråd med alla berörda organisationer och myndig- heter och att utredningen har ett utåtriktat och förankrande arbets- sätt. Utredningen har särskilt stor betydelse för tjänstepensionsavta- len och för förhållanden i arbetslivet som rör arbetsmarknadens parter. Samråd med dessa organisationer är därför av särskild bety- delse. En särskild referensgrupp med företrädare för de organisa- tionerna ska därför finnas för löpande dialog och samråd. Pen- sionsgruppen ska vid lämpliga tillfällen informeras om utredning- ens arbete. Därutöver står det utredaren fritt att inrätta fler refe- rensgrupper eller att organisera förankringsarbetet på annat sätt. ska bistå utredaren och utredaren ska i övrigt samråda med relevanta myndigheter såsom Arbetsmiljöver- ket. Utredaren ska redovisa sin analys i en delrapport till regeringen . I rapporten kan även förslag lämnas som är möjliga och lämpliga att genomföra i ett tidigt skede. Utre- daren ska slutredovisa sitt uppdrag . Utöver nämnda två rapporter får utredaren om det bedöms lämpligt på eget initiativ publicera skrifter eller rapporter i syfte att bredda kunskap och skapa debatt. Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade direktiv om översyn av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv (dir. 2011:34). Utredningen ska enligt sina direktiv i en första fas göra en analys av de nuvarande åldersgränserna och de hinder och möjligheter som finns för ett längre arbetsliv. Denna del av uppdraget skulle redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Omfattningen av analysfasen motiverar ytterligare utredningstid innan ett delbetänkande kan lämnas. Delbetänkandet ska i stället redovisas . utredningen om översyn av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv (S 2011:05) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv (dir. 2011:24). Tilläggsdirektiv om förlängd tid för uppdraget beslutades (dir. 2012:1). Utred- ningen har antagit namnet . Utredaren får nu i uppdrag att även utreda och ta fram förslag för hur bestämmelsen i inkomstskattelagen om lägsta åldersgräns för utbetalning av ålderspension från en pensionsförsäkring bör vara utformad för att bidra till ett längre arbetsliv. I det ursprungliga uppdraget ingår även att analysera tjänste- pensionernas och de privata pensionernas konstruktion och hur de bidrar till pensioneringsbeteenden. Utredaren har i delbetänkandet från (SOU 2012:28) visat att tjänstepension utgör ett viktigt komplement till den allmänna pensionen som höjer den ekonomiska standarden för pensionärer. Ungefär en femtedel av låg- och medianinkomst- tagarnas pensionsinkomster och cirka hälften av höginkomst- tagarnas kommer från tjänstepensionen. I delbetänkandet visar utredaren även att många äldre lämnar arbetslivet före genom att ta ut tjänstepension. Utredningens granskning visar att flera av tjänstepensionsavtalen ger villkor som möjliggör ett tidigt utträde från arbetslivet. Bland annat finns möjlighet att ta ut tjänstepensionen än livs- varigt, och då som kortast . Analyserna visar att det finns ekonomiska incitament för arbetsgivaren att erbjuda lösningar för förtida uttag av tjänstepensionen. Den tidigaste åldern för uttag av tjänstepension är i flera av avtalen, vilket tillsammans med det ovan nämnda kan motverka ett längre arbets- liv. Arbetsgivarens kostnader för att säkerställa pension till de anställda är avdragsgilla under vissa förutsättningar som regleras i 28 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Skattemässigt finns det fyra olika sätt att trygga en pensionsutfästelse: -överföring till pensionsstiftelse enligt tryggandelagen, -avsättning enligt samma lag i balansräkning i förening med t.ex. kreditförsäkring, -betalning av premie för pensionsförsäkring, eller -överföring till ett utländskt tjänstepensionsinstitut som likställs med en sådan pensionsstiftelse som avses i tryggandelagen. Avdragsrätten förutsätter att avsättningarna görs i någon av de angivna tryggandeformerna och att avsättningarna har ett pension- eringssyfte. För att säkerställa pensioneringssyftet finns en rad kvalitativa och kvantitativa villkor i inkomstskattelagen som ska vara uppfyllda. De kvalitativa kraven anger vissa villkor för pens- ionsutfästelsen och de kvantitativa kraven innebär beloppsramar för avdraget. En arbetsgivares utgifter för att trygga pension genom någon av de angivna tryggandeformerna ska inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren. De kvalitativa och kvantitativa villkoren finns i 58 kap. IL som handlar om bl.a. pensionsförsäkringar. Villkoren blir i praktiken tillämpliga för alla de skattemässigt godkända tryggandeformerna för arbetsgivarens pensionsutfästelser till anställda eftersom villkoren måste vara uppfyllda för att arbetsgivaren ska kunna dra av kostnaden för utfästelsen. Villkoren gäller också för privata pensions- försäkringar. Bland de kvalitativa villkoren finns en bestämmelse som anger att pension inte får betalas ut tidigare än och att utbetalningarna måste ske under . Villkoret som lägsta ålder för utbetalning förklarar varför många tjänste- pensionsavtal också har som lägsta ålder för uttag av pension. Regeringen anser att det är rimligt att anta att tjänstepensionernas påverkan på den enskildes pensionsbeslut inte är obetydlig. Utredaren ska därför utreda och ta fram förslag för hur villkoren om lägsta ålder för uttag av ålderspension i 58 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) bör vara utformat för att bidra till ett längre arbetsliv. Syftet med uppdraget är att få en sammantagen strategi för alla pensionsrelaterade åldersgränser. Det tillkommande uppdraget ska redovisas tillsammans med huvuduppdraget . Redovisningen ska visa på vad som är möjligt och lämpligt och visa på hur en justering av regleringen skulle kunna vara utformad. Förteckning över deltagare i referensgruppen, förordnade experter, utredningens publikationer m.m. Ywonne Strempl, avdelningschef, , förhandlare, , senior adviser, , förhandlare, , chefsekonom, , ombudsman, , utredare, , förhandlare, OFR , förhandlare, OFR , ombudsman, , ombudsman, , ombudsman/utredare, , jurist, , förhandlare, , arbetsrättsexpert, , förhandlare, , förhandlare, SKL , handläggare, , utredare, , utredare, , utredare och statistiker, TCO , professor, , (dessutom utredningens vetenskapliga rådgivare) chef, professor, , chef för effektivitetsgranskning och utvärdering, Inspektionen för socialförsäkringen , f.d. generaldirektör och statsråd (dessutom rådgivare till utredningen och ordförande i referensgruppen) , prof em, forskare vid IMM, , professor , , professor, , LO-ekonom , professor emeritus, , , docent, och SNACK , professor, (1952-2013) , docent och projektledare för senaste , demograf, SCB , demograf, SCB , professor, nationalekonomiska institutionen, , docent i nationalekonomi, stf. före- ståndare, , Ywonne Strempl, avdelningschef, , överläkare, analytiker, , professor, , professor, , , professor, , , professor, , chef och parter, Analytiker och specialister vid myndigheter och departement , utredare, för socialförsäkringen , enhetschef, , analytiker, departementssekreterare, , analytiker, , departementssekreterare, , departementssekreterare, , departementssekreterare, , ämnesråd, , departementssekreterare, , omvärldsanalytiker, , departementssekreterare, , statistiker, SCB , statistiker, SCB , departementsråd, , kansliråd, , rättslig expert, SOU 2012:28 Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre pensionsålder – motiv för och emot hälsa och funktion under åldrandet det hälsomässiga förutsättningar för ett längre arbetsliv – en analys av hälsoutvecklingen i den övre medelåldern , vet vi om arbete, hälsa och ålder – en kunskapsöversikt , , pensioner och utträde från arbetslivet , , närernas ekonomiska situation i andra länder – några erfarenheter effekter på arbetsutbud och pensio- nering av förändringar av pensionsåldern – en forskningsöversikt essay on longer working life , man pensionera bort ungdomsarbetslöheten? (under utgivning) och utträde från arbetsmarknaden (under utgivning) och längre arbetsliv(under utgivning) i till pensionssystemet kringliggande system (under utgivning) , av att förlänga arbetslivet med (under utgivning) 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen.