sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Låga inkomster och betalningssvårig- heter leder till exempel till att individen måste skära ner på utgifter och många väljer att köpa produkter av sämre kvalitet för att spara pengar. Om detta går ut över till exempel inköp av mat kan det påverka individens hälsa. Många upplever också att läkarbesök är allt för dyra och undviker dem, vilket kan leda till att hälsotill- ståndet försämras. Utredningens statistiska undersökning visar också att individer med sjuk- och aktivitetsersättning är kraftigt över- representerade bland dem med skulder hos jämfört med befolkningen i stort. Särskilt stor är överrepresenta- tionen bland dem med långvariga skuldproblem. Flertalet av de studier som gjorts om sambandet mellan skuld- sättning och hälsa baseras på intervjuer gjorda med överskuldsatta individer. Det är svårt att dra några säkra slutsatser från dessa studier, eftersom intervjuerna ofta är få och med ett urval som ofta är selektivt.20 ger dessa studier bilder av hur det är att leva som överskuldsatt och vilka effekter det har på den psykiska och fysiska hälsan. Även om de kvalitativa studierna ger en indikation om sam- bandet mellan överskuldsättning och hälsa, behövs kvantitativa forsk- ningsstudier, som bygger på individuella mikrodata och genomförda regressionsanalyser, för att klargöra orsakssambanden I en internetbaserad enkätstudie baserad på över 1 700 svar från individer med skuldproblematik i svarar att skuldsättning påverkat deras mentala hälsa. Över hälften, 54 pro- cent, svarar att skuldsättningen haft en påverkan på deras fysiska hälsa, som sömnsvårigheter och panikångestattacker.21 I en svensk intervjustudie, baserad på 32 intervjuer med män och kvinnor som ansökt om eller genomgått skuldsanering, beskriver i princip samtliga att betalningsproblemen haft negativ påverkan på deras självkänsla och hälsa. Många uppger att de tappat hoppet och livslusten.22 En annan studie baserad på 220 intervjuer och enkät- svar bekräftar att överskuldsättning innebär en enorm påfrestning 20Studierna bygger på intervjuer gjorda med personer som frivilligt valt att delta. Många har valt att inte delta. För att resultatet ska ge en rättvis bild krävs att deltagarna utgör en representativ del av den undersökta gruppen. Om de som valt att inte delta, gör detta på grund av gemensamma skäl, missar man deras bild av situationen som överskuldsatt, och resultaten är enbart relevanta för en del av gruppen. 21Cizitens (2012). 22Sandvall (2011). på den mentala hälsan och att det kan liknas vid ett psykiskt trauma.23 En svensk studie tycks bekräfta att överskuldsättning har en negativ inverkan på en individs mentala och fysiska hälsa.24 I studien utvärderas 200 överskuldsatta individer och deras hälsa jämförs med resten av befolkningen. Resultaten visar att överskuld- sattas hälsa är betydligt sämre än det allmänna hälsotillståndet i . Tabell 2.1 visar en jämförelse mellan överskuldsatta och befolkning. Jämförelsegruppen (befolkning) är åldersjusterad. Särskilt allvarlig är situationen för personer som genomgår skuld- sanering. I en svensk studie visas att dödligheten är 30 gånger högre för dessa personer jämfört med befolkningen i allmänhet.25 Sambandet mellan överskuldsättning och hälsa bekräftas också i ett flertal internationella studier.26 I dessa studier definieras över- skuldsättning ofta subjektivt, där individerna själva angivit att de har regelbundna betalningssvårigheter. samkörs dessa variabler med mer objektiva mått, som antal betalningsanmärkningar eller antal år i skuldsättning. Samtliga studier visar att skuldsatta personer har betydligt sämre hälsa än den övriga populationen. 23Engström, och (2004). 24Ahlström (1998). 25Ahlström och Savemark (2010). 26Hintikka et al. (1998), (2004), Drentea och Lavrakas (2000), Gathergood (2011), Fitch et al. (2007) med flera. En finsk studie genomförd av Finska Statistikcentralen, baserad på över 4 000 individer, visar att den mentala hälsan är betydligt sämre hos personer som svarat att de har svårt att betala sina skulder. Självmordstankar var också betydligt vanligare bland dessa individer.27 Studien visar tydligt att personer med skuldsättnings- problem mår mentalt sämre än den övriga befolkningen. Studien ger dock inga svar på huruvida det är skuldsättningen i sig som orsakat den psykiska ohälsan, eller om det är ohälsa som föranlett överskuldsättning. Resultaten bekräftas av bland annat av studier från och Japan.28 En amerikansk forskningsstudie baserad på både intervjuer och registerdata visar att ångest är positivt korrelerat med storlek på kreditkortsskulder.29 En brittisk studie visar också att det finns ett samband mellan depression och egenupplevd överskuldsättning.30 I samtliga kvantitativa studier som utförts på området diskuteras problemen med orsak och verkan. Hur kan man avgöra om det är skuldsituationen som påverkat hälsotillståndet, eller om sämre hälsa ökar risken för ökad skuldsättning? Det är troligt att sambandet mellan skuldsättning och ohälsa går från båda håll – skulder ger hälsoproblem och kan förvärra situa- tionen för personer med psykisk ohälsa, och dålig hälsa kan leda till skuldproblem. En viktig aspekt av välbefinnande är huruvida en individ är inkluderad i den sociala gemenskapen. Socialt utanförskap har i flera studier förknippats med höga stressnivåer och ohälsa.31 Detta utanförskap kan bland annat orsakas av mindre konsumtion, ett lägre deltag- ande på arbetsmarknaden och mindre social interaktion med släkt och vänner, jämfört med andra. Överskuldsatta personer upplever i många fall brister på flera av dessa områden. Inkomsterna är lägre än i befolkningen generellt och de har inte möjlighet att konsumera på samma nivå som andra i sin närhet. Ett flertal intervjustudier visar att överskuldsatta individer lider av att inte kunna erbjuda sina barn samma möjlig- 27Hintikka et al. (1998). 28Yip, , , och (2007). 29Drentea (2000). 30Bridges och (2010). 31Poppe (2008) och Bynner (2002). heter som klasskamraterna.32 Skuldsättningen får ytterligare följder för familjen eftersom en person med en eller flera betalnings- anmärkningar har svårt att teckna hyreskontrakt, försäkringar eller mobil- och bredbandsabonnemang. Att leva med överskuldsättning påverkar också individens del- tagande på arbetsmarknaden. Personer med löneutmätning och skuld- sanering kan beskriva att detta påverkar motivationen att arbeta, eftersom alla intjänade pengar över existensminimum går direkt till avbetalning av skulder.33 Utredningens egen statistik visar också att individer som har en skuld hos i större utsträckning har arbetsmarknadsstöd i jämförelse med övriga befolk- ningen. I intervjustudier34 vittnar många om att de förlorat vänner och bekanta på grund av skuldsättningsproblemen. Dels på grund av att de inte längre har möjlighet att hålla samma levnadsstandard som tidigare, men också för att skuldsättningen lett till känslor av skam som kan förhindra ett nära socialt umgänge. Kvantitativa svenska studier saknas om vilka effekter överskuld- sättning har på anhöriga och vänner. De uppgifter som finns är baserade på enstaka intervjuer och det är svårt att avgöra hur situationen ser ut för överskuldsatta i stort. Även på detta område behövs vetenskapliga studier som behandlar överskuldsättningens effekter. I de intervjuer som finns, vittnar dock en stor andel intervju- personer om att överskuldsättningen haft en negativ inverkan på relationen till personens partner. I en svensk avhandling intervjuas 32 överskuldsatta personer. Några uppger att de skilt sig på grund av skuldproblemen.35 Sambandet mellan skuldsättning och konflikter bekräftas i ett flertal internationella studier. En amerikansk studie visar att det finns ett samband mellan höga kreditkortsskulder och konflikter i äktenskapet, där konflikterna ökar med storleken på skulden.36 Det finns även studier som visar att par med höga skulder är mindre lyckliga i sina förhållanden.37 Skuldsättning har också visat sig öka 32Sandvall (2011). 33Sandvall (2011). 34Sandvall (2011) och i (2003). 35Sandvall (2011). 36Dew (2007). 37Dew (2008). risken för skilsmässa. Särskilt gäller det lån utan säkerhet, som i huvudsak används till konsumtion. En amerikansk studie har visat att risken för skilsmässa ökar med storleken på konsumtionslånen.38 I en svensk avhandling diskuteras orsaker bakom konflikter som skuldsättningen kan orsaka. Stress och ångest är viktiga faktorer för att förklara den ökade konfliktrisken. En annan vanlig förklaring är att parterna har olika syn på ekonomin och hur pengarna ska hanteras. Särskilt komplicerat blir det när den ena parten är slös- aktig och den andra sparsam. Skuldsättningen leder ofta till en obalans i relationer. Den person som är i en svår ekonomisk situation hamnar ofta i underläge och makten förskjuts till den part som har hand om ekonomin, något som ytterligare försvårar par- relationen.39 2.3.4Hur påverkas samhället i stort av överskuldsättning? Det är svårt att värdera hur förekomsten och utbredningen av över- skuldsättning påverkar samhället i stort. Överskuldsättning drabbar givetvis individer och deras omgivning, vilket skildrats i avsnitten ovan. Detta kan i förlängningen innebära kostnader för samhället som uteblivna skatteintäkter, utebliven konsumtion, läkarvård, medicin, arbetslöshetskassa, sjukpenning, ekonomiskt bistånd. Men den primära orsaken till överskuldsättning, att hushållen har kunnat skuldsätta sig för att finansiera inköp av en efterfrågad produkt, bidrog i det första ledet till en positiv konsekvens för såväl individen, som kunde möta ett behov, och för samhället, bland annat i form av den sysselsättning som skapandet och försäljningen av den köpta produkten gav upphov till. I en rapport från Konsumentverket40 uppskattas de årliga kost- naderna för en överskuldsatt person. Uppgifterna är baserade på tidigare studier av vilka åtgärder samhället behöver vidta för att hjälpa överskuldsatta personer som hamnat i utanförskap. Kalkylerna utgår från typfall och ger en indikation om vad som kan hända en över- skuldsatt individ och vad det kan kosta för samhället. Författarna har fördelat kostnaderna på olika aktörer för att under- söka var kostnaderna hamnar. De huvudsakliga aktörerna är arbets- förmedlingen (arbetslöshetskassa, aktivitetsstöd), (bostadsbidrag, sjukpenning), kommunen (bland annat försörj- 38Dew (2011). 39Sandvall (2011). 40Konsumentverket (2011b). ningsstöd, arbetsträning), (sjukvård) och rättsväsendet (bland annat inkassoärenden). Beräkningen av de årliga kostnad- erna bygger på en värdering av olika insatser och aktiviteter. För- fattarna har upprättat prislistor för de olika insatserna och omräknat dem till marknadspriser. Se för en mer detaljerad beskrivning. Författarens beräkningar av typiska kostnader för olika insatser framgår av tabellen nedan. Källa: Budgetrådgivning – en kortsiktig kostnad eller en lönsam social investering, 2011:11. Utöver de direkta kostnaderna, tillkommer dessutom kostnader i form av förlorade skatte- och produktionsintäkter. Siffrorna i studien kan inte generaliseras till hela gruppen av överskuldsatta. I studien uppskattas kostnader för händelser som en svårt skuldsatt person eventuellt råkar ut för. Alla överskuld- satta personer råkar inte ut för samtliga händelser. Att ett antal utsatta personer får det mycket svårt vet vi dock. Bland annat är arbetslöshet och sjukdom mer vanligt förekommande bland över- skuldsatta jämfört med befolkningen i övrigt. Siffrorna ska tas som en fingervisning av vilka situationer en person med allvarliga skuld- sättningsproblem kan hamna i, och vad dessa situationer kan kosta samhället i reda pengar, utöver det lidande som inte bara drabbar den överskuldsatta individen, utan också anhöriga och andra i omgivningen. De svenska hushållen har skulder som uppgår till drygt 170 pro- cent41,42 av disponibel inkomst och drygt 190 procent43 om man inkluderar bostadsrättsföreningarnas skulder. Nivån är hög både i förhållande till andra länder och i ett historiskt perspektiv. I en jämförelse omfattande totalt 16 länder hamnade de svenska hus- hållen på femte plats när skuldkvoterna, skulder i procent till disponibel inkomst, jämfördes. De svenska hushållens skuld- kvot var 1,5 större än Euroområdets (se diagram 2.1). Källa: , Finansiell 41Riksbanken (2013a). 42Skuldkvoten i utredningens undersökning understiger de värden som anger. Det kan bland annat bero på att definitionen av disponibel inkomst skiljer sig åt. I national- räkenskaperna ingår till exempel inte kapitalvinster och studielån. Det beror förmodligen också på det faktum att UC inte har alla kreditengagemang i sina register. 43Finansinspektionen (2013). 44Alla data, förutom för , kommer från . När beräknar skuldkvoten justeras den disponibla inkomsten för förändringar i hushållens pensionssparande. Det inne- bär att skuldkvoten för är lägre än den som återges på andra ställen i utredningen. har skulderna ökat från till dagens av disponibel inkomst, exklusive bostads- rättsföreningarnas skulder. spår att de kommer att öka ytterligare några procentenheter.45 Men som skulderna har ökat har också hushållens för- mögenheter ökat. Tillgångarna har mer än fördubblats från 1990- talets mitt fram till , från att ha legat första hälft till att ligga och i dags- läget vara en bit av den disponibla inkomsten (se diagram 2.2). Källa: , Penningpolitisk rapport . För att få en bättre överblick över hur hushållens förmögenheter och skulder har förhållit sig till varandra visas i diagram 2.3 kvoten mellan förmögenheter och skulder. var hus- hållens förmögenheter omkring så höga som deras skulder. är nivån något högre. De kraftiga fallen, vid 45 (2013a). och , hänger främst samman med förändringar av de finansiella förmögenheterna. Total förmögenhet/skulder Real förmögenhet / skulder Finansiell förmögenhet / skulder Källa: penningpolitiska rapport , egna beräkningar Ett annat mått är att titta på bruttosoliditeten, det vill säga det egna kapitalet i relation till totala tillgångar. I en jämförelse med 15 stora svenska börsbolag hade hushållen den näst högsta brutto- soliditeten, endast slagna av H&M.46 Hushållens finansiella sparande har också varit högt . Om hushållen fortsätter att spara har de möjlighet att fort- sätta att bygga upp en större buffert. Bilden av hushållens aggregerade tillgångar och skulder ser alltså god ut . Det finns dock ytterligare frågeställningar som måste belysas, nämligen hur skulderna fördelas på olika grupper i samhället, utvecklingen av priset på bostäder och hur hushållen skulle klara av en stor ekonomisk påfrestning. 46 (2013a). 2.4.2Fördjupning: Fördelning av totala lån på olika grupper47 Att titta på det aggregerade folkhushållet kan vara missvisande. Tillgångar och skulder fördelar sig inte lika över exempelvis inkomst- grupper, landsdelar och åldersgrupper. Det kan finnas subgrupper, som exempelvis unga som tagit sina första bostadslån eller låginkomsttagare med små marginaler, som befinner sig i en riskfylld situation och som skulle ha det sär- skilt svårt att hantera till exempel stigande räntor. Men det kan också vara så att det framförallt är personer med relativt goda möj- ligheter att hantera till exempel ränteförändringar, till exempel personer med höga inkomster, eller personer som löper liten risk att bli arbetslösa, som till exempel högutbildade, som sitter på de stora lånen. Nedan redovisar vi i huvudsak statistik över totala lån från vår egen undersökning. Totala lån omfattar samtliga kreditengagemang registrerade hos UC samt lån hos . Hushållen delas in i fyra kategorier beroende på lånets omfatt- ning. Indelningen har skett i samråd med . Inga lån: i lån (omfattar 2 551 235 personer) Små lån: Percentil 0–25 av samtliga med lån. 1–i lån (1 253 840 personer) Mellanstora lån: Percentil 25–75. 80 001–(2 505 467 personer) Stora lån: Percentil 75–100. eller mer (1 253 107 personer) Individer med högre inkomster har i större utsträckning större lån, medan individer med lägre inkomster har mindre lån än sin andel av befolkningen. 47I denna fördjupning ingår statistik från utredningens egen undersökning. För mer information om undersökningen se bilaga 3 Bakgrund till utredningens statistik. 48Se bilaga 3 Bakgrund till utredningens statistik för mer information om vilka uppgifter som ingår i undersökningen. Källa: UC; SCB. Att enbart se på hur lånen fördelar sig över inkomstgrupperna kan dock vara missvisande eftersom det inte framgår vilka inkomster de olika decilgrupperna har. Mer intressant blir det om man också tar hänsyn till decilgruppernas inkomstnivåer. Utredningen har därför beräknat olika inkomstgruppers skuldkvot, det vill säga totala lån i förhållande till inkomstnivå (diagram 2.4). Diagrammet visar att skuldkvoten tenderar att vara högre ju större inkomster ett hushåll har. Kvintil 1, den femtedel av befolkningen med lägst inkomster, utgör ett undantag. En anledning till att denna grupp utmärker sig är att gruppen med negativa inkomster, till exempel på grund av kapitalförluster eller negativ näringsinkomster, har relativt stora skulder. Om man exkluderar dessa blir skuldkvoten något lägre för kvintil 1. 49 Den vuxna befolkningen har tio jämnstora grupper utifrån disponibel inkomst för hus- hållets konsumtionsvikt. Se ordförklaringar för en närmare förklaring av konsumtionenhet. Källa: UC, SCB En annan indikator är att se hur höglånetagarna, personerna med de största lånen, fördelar sig över inkomstdecilerna. Enligt utredningens statistik har 189 656 personer, av den vuxna befolkningen, lån överstigande . Det visar sig att höglånetagarna i regel har höga inkomster (se diagram 2.5). 50RTB-familj skapas med hjälp av folkbokföringen. Personer som är sammanboende men ej är gifta eller har gemensamma barn kan inte kopplas samman och redovisas som ensam- stående i registret. 51Skuldkvoten i utredningens undersökning understiger de värden anger. Det kan bland annat bero på att definitionen av disponibel inkomst skiljer sig åt. I national- räkenskaperna ingår till exempel inte kapitalvinster och studielån. Se också bilaga 3. Källa: UC, SCB. Sammantaget verkar det alltså finnas en stark koppling mellan hus- hållens inkomstnivå och omfattningen av deras kreditengagemang. En liten varning behöver eventuellt utfärdas för hushållen med de allra lägsta inkomsterna. Denna grupp skulle dock behöva undersökas särskilt. 1 finns exempelvis personer med negativa inkomster, till exempel på grund av kapitalförluster eller negativ näringsinkomster. Dessa kanske hamnar i decilgrupp 1 , men i en mycket högre decilgrupp ett annat år, då näringsverk- samheten eller aktieaffärerna går bättre. 52 Fördelningen i inkomstkategorier har gjorts per konsumtions enhet. Konsumtionsenhet förklaras i Ordförklaringar. Om fördelningen av låntagarna sker på förvärvsinkomst utan justering för konsumtionsenheter blir mönstret detsamma med den stora skillnaden att fler höglånetagarna hamnar i decilgrupp 10. Personer med endast förgymnasial utbildning har lån i mindre utsträckning och mindre lån än de med gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Personer med gymnasial utbildning är överrepre- senterade i kategorin små och medelstora lån. Personer med efter- gymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen medelstora och stora lån. Källa: UC, SCB. Personer med högre utbildning bör i regel ha lättare att hantera stora lån än andra då deras arbetsmarknadsutsikter och inkomst- nivåer i regel är bättre än andras. Lånens fördelning över ålderskategorier följer en inverterad U-kurva, där unga och äldre ofta har färre och mindre lån i jämförelse med sin befolkningsstorlek, medan det motsatta förhållandet gäller för 30–54- åringar. Källa: UC, SCB. 30–54-åringar bör har större möjligheter att hantera stora lån än andra, eftersom de oftare har högre inkomster än äldre och yngre. Män har skulder i något större utsträckning än kvinnor. Över- representationen är särskilt stor för större lån. P1 - P25. P25 - P75. P75 - P100. 2 551 235 pers. 80 001 - . 1 253 840 pers. 2 505 467 pers. 1 253 107 pers. Källa: SCB, UC Män har i regel också högre inkomster och större förmögenheter än kvinnor varför de också bör ha bättre ekonomiska förutsätt- ningar att hantera stora lån. Det mest utmärkande när man tittar på lånemönster utifrån civil- stånd är att gifta och sammanboende med barn är kraftigt över- representerade bland hushåll med medelstora och stora lån och även att ensamstående med barn är något överrepresenterade i låntagar- grupperna. Källa: UC, SCB. Gifta och sammanboende med barn bör troligen klara av större lån bättre än andra grupper. Möjligtvis utgör ensamstående med barn en riskgrupp. Skulder och geografisk fördelning Individer boende i är kraftigt överrepresenterade, och personer som inte bor i städer kraftigt underrepresenterade, bland dem med stora lån. 53 Hemmaboende barn" är personer som är folkbokförda hos sina föräldrar. Källa: UC, SCB. Den centrala förklaringen till Stor-Stockholms överrepresentation av stora lån är att bostadslånen är mer omfattande i än i övriga . Av bostadslånetagarna kommer av gruppen med stora lån från . Bostäderna utgör också en förmögenhet som kan realiseras. Så länge bostadspriserna är stabila eller stiger är risken för betalnings- problem liten för dem med bostadslån. Därtill är arbetsmarknadsutsikterna bättre i än på de flesta andra håll i . Fördelning av totala lån. Statistiken visar sammantaget att personer med högre utbildning, högre inkomster, medelålders, män, boende i och barn- familjer har lån i högre utsträckning än andra. Detta är i regel grupper som bör ha det lättare att hantera stora lån jämfört med andra eftersom de i regel har större förmögenheter, bättre arbets- marknadsutsikter och lägre förekomst av sjukskrivning än övriga grupper. Möjligtvis bör man utfärda en varning för den lägsta decil- respektive kvintilgruppen i inkomstfördelningen och för ensam- stående med barn. Det är dock viktigt att understryka att detta inte är en full- ständig bild. Många frågor om hushållens balansräkning kvarstår. Utredningen har till exempel inte haft tillgång till hushållens till- Av särskilt intresse är också att studera hur utvecklingen ser ut över tiden. Omkring fyra femtedelar av hushållens lån utgörs av bostadslån. Den höga bruttoskuldsättningen för svenska hushåll beror därför till stor del av de kraftigt stigande bostadspriserna de senaste 15–20 åren. Källa: Finansiell stabilitet 2012:1, De stigande bostadspriserna innebär emellertid också att även hus- hållens reala förmögenheter har ökat. En central fråga är om prisutvecklingen är rimlig, vilka låntagare som sitter på de stora lånen och hur hushållen skulle klara av för- ändrade villkor som till exempel högre arbetslöshet eller ett högre ränteläge. 54 Reala huspriser definieras som nominella priser minus KPI. Prisbubbla eller fundamentala faktorer bakom prisuppgången på bostäder? Priset på bostäder har stigit . Huruvida det finns en prisbubbla på bostadsmarknaden eller om prisutvecklingen bygger på fundamentala faktorer har diskuterats flitigt . I många andra länder, bland annat (se diagram 2.7, ovan) innebär finanskrisen slutet på av stadigt stigande priser. I , och vissa amerikanska delstater har pris- erna fallit sedan toppen.55 utgör ett undan- tag, om man bortser från en mindre nedgång . Denna utveckling har fått många att varna för en svensk pris- bubbla. Exempelvis varnade Bostadskreditnämnden56 för att svenska bostadspriser var övervärderade med . Andra menar dock att priserna bygger på fundamentala faktorer, exempelvis menar och att de senaste årens prisuppgång kan förklaras av högre disponibla inkomster och strukturellt lägre reala bostadsräntor. I utredning om risker på den svenska bostadsmark- naden (2011b) drogs slutsatsen att de höga svenska bostadspriserna i stor utsträckning kan förklaras av fundamentala faktorer som att hushållens inkomstutveckling varit god, att realräntan sjunkit och att utbudet av bostäder ökat långsamt.