sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — 20Det svenska AKU-urvalet utökades med 8 000 personer för att på ett mer detaljerat sätt kunna beskriva arbetsmarknadssituationen för befolkningen och dessutom beskriva dynamiken på arbetsmarknaden via flödesstatistik. Denna ökning av urvalet syftade också till att förbättra möjligheten att nå de personer som befinner sig utanför arbetskraften. 21I genomfördes den senaste bortfallsanalysen avseende 1992. Där kon- staterades att bortfallets effekt på antalet sysselsatta var upp till 1 procents överskattning, medan det för arbetslösa var upp till 3 procents underskattning. Detta gällde hela popula- tionen och inga särskilda bedömningar gjordes specifikt för ungdomsgruppen. Förslag på indikatorer och uppföljning bortfallet för hela undersökningspopulationen, dvs. 15–, och för åldersgruppen 15–var bortfallet något högre, dvs. genomför vid varje undersökningstillfälle analyser av bortfallet i förhållande till de svarande för att konstatera huruvida det föreligger skevheter som kan påverka resultatet.23 I de fall det föreligger skevheter vidtas nödvändiga åtgärder för att undvika felaktiga slutsatser. konstaterar att det vanligtvis inte förekommer några skevheter i bortfallet.24 Sam- tidigt kan det konstateras att ju högre bortfall som föreligger desto mer ökar risken för skevheter. Analyser av bortfallet underlättas emellertid av AKUs panelansats, dvs. om en individ saknas vid ett undersökningstillfälle kan uppgifter finnas om denne från tidigare tillfällen. Det finns ingen specifik kunskap om bortfall när det gäller utred- ningens målgrupp. Det finns emellertid viss anledning att misstänka att de unga som varken arbetar eller studerar och som av olika anledningar har en besvärlig situation är mindre benägna att delta i intervjuundersökningar. I samtal med fram- kommer dock att det inte tycks föreligga några särskilda problem avseende mätningarna av just denna grupp i AKU.25 Emellertid kan det konstateras att vid en internationell jämförelse är det svenska svarsbortfallet i inte anmärkningsvärt högt.26 Svarsbortfallet inom utredningens målgrupp har heller inte föranlett någon diskussion internationellt. 22Statistiska centralbyrån konstaterar i en studie om jämförbarheten av ungdomsarbets- löshetsstatistiken mellan ett antal europeiska länder att problemet med skevheter till följd av bortfallet är litet, men att arbetslösheten eventuellt underskattas något. Slutsatsen är att det rör sig om marginella effekter. De flesta länder som kontaktat kan inte uttala sig om bortfallets effekter på ungdomsarbetslösheten ((2013) Ungdomsarbetslöshet – jämförbarhet i statistiken mellan ett antal europeiska länder, Bakgrundsfakta, Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik, 2013:1, , s. 31). 23Hur hanterar bortfallet generellt i finns beskrivet i , punkt 2.2.4. 24Samtal med , avdelningen för Arbetskraftsundersökningar, 2013- 08-22. 25Samtal med , avdelningen för Arbetskraftsundersökningar, 2013- 08-22. 26Statistiska centralbyrån (2013) Ungdomsarbetslöshet – jämförbarhet i statistiken mellan ett antal europeiska länder. Bakgrundsfakta, Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik, 2013:1, , s. 29–31. Förslag på indikatorer och uppföljning God jämförbarhet och mellan länder Genom att undersökningen genomförs regelbundet finns det goda förutsättningar att jämföra utvecklingen . är harmo- niserad med Labour Force Surveys, för vilken det finns förordningar och variabeldefinitioner i EU:s lagstiftning.27 Dessa definitioner följer i sin tur rekommendationer.28 Detta innebär att det finns en relativt god harmonisering vilket också medger jämförbarhet mellan olika länder. Genom att Arbetskraftsundersökningen följer ett internationellt överenskommet regelverk finns tydliga definitioner av de begrepp som används i undersökningen. Det gör att det finns en stabilitet i insamlingen och redovisningen. Undersökningen görs på samma sätt varje gång. Begränsade möjligheter till regional och lokal kunskap Som nämnts ovan finns ett antal begränsningar att bryta ner mål- gruppen i mindre grupper. Av det följer att det är svårt att genom- föra regionala och lokala analyser av de unga som varken arbetar eller studerar baserat på resultat från Arbetskraftsundersökningar. Utredningens bedömning: bör överväga att genomföra en bortfallsanalys avseende Arbetskraftsundersök- ningen med fokus på de unga som varken arbetar eller studerar. Svarsbortfall i en urvalsundersökning är alltid problematiskt. Ett högt bortfall leder till osäkerhet i skattningarna. Som tidigare kon- staterats gjordes den senaste bortfallsstudien i 1992. I denna analys gjordes inga särskilda bedömningar för ungdomsgruppen. Sedan bortfallsstudien gjordes har ett antal förändringar skett. Bland annat har bortfallet väsentligt ökat. Därutöver finns det anledning att tro att undergrupper, såsom utredningens målgrupp, kan vara överrepresenterade i bortfallet. 27AKU eller Labour Force Surveys styrs av ett internationellt regelverk () som följer fullt ut avseende insamlingen av uppgifter. Förslag på indikatorer och uppföljning Utredningen gör bedömningen att det är angeläget att validera träffsäkerheten i undersökningen med särskilt fokus på de unga som varken arbetar eller studerar. 6.3Behov av fördjupade studier I finns god tillgång till registerdata. Såväl myndigheter som forskare har använt register för att fånga in utredningens målgrupp.29 Studier baserade på register möjliggör analyser som kan bidra till en större förståelse för gruppens olika förutsättningar och omständig- heter samt konsekvenserna av att befinna sig i en sådan situation. Fördelarna med registerstudier är många. Det är utredningens upp- fattning att indikatorn unga som varken arbetar eller studerar behöver kompletteras med sådana analyser för att öka träffsäkerheten i de policyåtgärder som riktas till målgruppen. Utredningen föreslår därför att det regelbundet genomförs fördjupade analyser av ung- domars övergång mellan skola och arbetsliv med särskilt fokus på de grupper som har stora problem vid arbetsmarknadsetableringen.30 Utredningens förslag: ges i uppdrag att redovisa utvecklingen av ungdomars övergång mellan skola och arbetsliv. Analyserna bör ha ett befolkningsperspek- tiv, dvs. utgå från samtliga ungdomar och ha ett särskilt fokus på de grupper som identifieras ha särskilt stora problem vid etable- ringen på arbetsmarknaden. Uppdraget ska göras i samarbete med , , Folkhälsomyndig- heten, , , och . Utredningen föreslår att ges i uppdrag att redovisa utvecklingen av ungdomars övergång mellan skola och arbetsliv. Myndigheten ska i genomförandet av uppdraget sam- 29Ungdomsstyrelsen har i rollen som projektägare för Temagruppen Unga i arbetslivet utarbetat en modell för att analysera unga som varken arbetar eller studerar. Modellen har fått stort genomslag i debatten och en rad rapporter har publicerats där indikatorn används. Utredningen hänvisar till bilaga 4 för vidare kommentarer avseende modellen. 30Det är också utredningens uppfattning att kunskapen om de unga som varken arbetar eller studerar också behöver belysas med andra typer av undersökningsmetoder. Exempelvis behövs också kvalitativa studier för att fördjupa kunskapen. Dock föreslås inte några sådana typer av studier i denna utredning. Förslag på indikatorer och uppföljning arbeta med , , Folkhälsomyn- digheten, , Arbetsförmedlingen och . Det är utredningens uppfattning att de fördjupade analyserna bör göras i samarbete mellan de nämnda myn- digheterna eftersom ungdomars arbetsmarknadsetablering, inklusive konsekvenser av en bristande sådan, relaterar till en rad olika om- råden som faller inom och emellan dessa myndigheters ansvars- områden. Syftet med förslaget är att åstadkomma en aktuell översikt över ungdomars övergång mellan skola och arbetsliv och hur denna ut- vecklas . Analyserna bör ge kunskap om hur övergången mellan skola och arbete förändras mellan olika grupper av ungdomar samt tänkbara orsaker till sådana förändringar. Analyserna bör utgå från ett befolkningsperspektiv och redovisa hur villkoren varierar för olika grupper av ungdomar . Analyserna bör beakta eventuella skillnader mellan män och kvinnor samt också ha ett integrationsperspektiv.31 Analyserna bör också redovisa regionala och lokala variationer avseende unga som varken arbetar eller stu- derar. Fokus bör vara på de grupper av ungdomar som har stora svårig- heter vid etableringen. Unga som varken arbetar eller studerar är en sådan grupp. Analyserna bör också ge kunskap om såväl olika grup- pers riskfaktorer, vilka försvårar en arbetsmarknadsetablering, som konsekvenser av sådana svårigheter. Utöver konsekvenser när det gäller sysselsättning bör analyserna också omfatta utfall på andra välfärdsområden, t.ex. hälsa, utbildning, ekonomi, boendeförhållan- den, sociala relationer, trygghet, fritid och politiska resurser. Redovisningen bör vara utformad på sådant sätt att kunskapen kan användas av politiker på nationell, regional och lokal nivå. Redo- visningen bör också vara utformad på sådant sätt att den kan använ- das av organisationer och myndigheter som arbetar med ungdomar och att analyserna kan ligga till grund för politiska beslut. 31 För att möjliggöra integrationsanalyser samt analyser för att studera regionala variationer bör en detaljerad regional data användas. Databasen innehåller s.k. SAMS-områden (Small Areas for Market Statistics) dvs. en rikstäckande indelning av homogena bostads- områden, vilken med fördel kan användas i detta syfte. Förslag på indikatorer och uppföljning Metodologiska för – och nackdelar med registerbaserade studier av unga som varken arbetar eller studerar Genom att använda officiella register som omfattar hela befolkningen möjliggörs en rad olika analyser. I de officiella registren ingår alla uppgifter som är registrerade i enlighet med gällande lagar och för- ordningar och gäller samtliga personer som respektive år är folkbok- förda i . har ett antal försök gjorts att med hjälp av registerdata beräkna antalet unga som varken arbetar eller studerar. Detta finns beskrivet i föregående kapitel. De analyser som använts för att studera utredningens målgrupp baseras oftast på uppgifter från longitudi- nella databas . Databasen är skapad för att möjliggöra analyser och utvärderingar inom bland annat arbetsmarknadsområdet. Genom att använda databasen för fördjupade analyser kan således den tra- ditionella arbetsmarknadsstatistiken kompletteras med fördjupade analyser. De ögonblicksbilder av data som vanligtvis presenteras baserat på kan genom analyser baserade på databasen ge kompletterande årsbilder. Dessa kan emellertid anses vara allt för grova mått för att fånga ungdomars rörelser på arbetsmarkna- den. Unga har ofta korta arbetslöshetsperioder och går oftare än andra mellan arbetslöshet och arbete eller studier. Att använda registerbaserad inkomststatistik är emellertid inte utan problem. Tidsfördröjningen av data är bland annat ett problem. är det först som taxeringsuppgifter finns tillgäng- liga. Registerdata är därför mindre lämplig att använda för att på nationell nivå regelbundet beräkna antalet unga som varken arbetar eller studerar, då utredningen har uppfattat att god aktualitet i data är viktigt utifrån ett politiskt perspektiv. Vidare finns också begrän- sade möjligheter att använda registerbaserade indikatorer för inter- nationella jämförelser. Det har också framförts kritik när det gäller att försöka analysera utredningens målgrupp baserat på register. Metoden kritiseras mot bakgrund av att det är risk för feltolkning när kategoriseringen av gruppen unga som varken arbetar eller studerar görs utifrån inkomst- uppgifter baserat på offentliga register. Då inkomstregistret utgör en sekundär källa kan detta medföra feltolkningar. Att sakna inkomster behöver nödvändigtvis inte innebära att den unge har en proble- matisk situation. Vissa kan t.ex. ha inkomster som inte syns i den Förslag på indikatorer och uppföljning Andra bor hemma hos föräldrar och blir försörjda som de studerar.32 För analyser av rörelser på arbetsmarknaden samt analy- ser av faktorer som är viktiga i en etableringsprocess, har registerdata emellertid betydande fördelar. Registeranalyser har också fördelar när det gäller undersökningar av förhållandevis små och svårnåbara grupper eftersom dessa tenderar att bli för små i urvalsundersök- ningar. Risk för övertäckning? Det finns även andra risker med att använda register för att mäta antalet unga som varken arbetar eller studerar. En sådan risk är det som kallas för övertäckning, dvs. det finns personer i folkbok- föringen som inte borde finnas där. Detta gäller t.ex. de som har utvandrat från landet utan att ha meddelat detta till . har undersökt detta och konstaterar att folk- bokföringen och därmed RTB (Registret över totalbefolkningen) innehåller ett betydande antal personer som inte bor i landet.33 Många som flyttar ut ur landet saknar kunskap om att man ska an- mäla utflyttning och en del har heller inget intresse av att anmäla utflyttning. analyser av övertäckning görs på så sätt att de kontrollerar hur många personer som finns folkbokförda men som helt saknar inkomster baserade på anställning samt saknar trans- fereringar. Metoden för att undersöka övertäckningen överensstäm- mer till vissa delar med den metod som används för att via register undersöka utredningens målgrupp. Dock kan utredningen sam- tidigt konstatera att övertäckningen tycks vara marginell när det gäller yngre åldersgrupper i förhållande till övriga åldersgrupper. Enligt beräkningar utgörs övertäckningen främst av åldrarna 25–. När det gäller yngre personer bedöms övertäckningen vara ett mindre problem. Upp till bedöms över- täckningen kunna uppgå till cirka 3 000 personer i hela populationen. 32Se bilaga 3 för mer detaljerad information om de unga som saknar känd aktivitet. 33Statistiska centralbyrån (2010) Övertäckningen i Registret över totalbefolkningen, Bak- grundsfakta befolknings- och välfärdsstatistik, 2010:5, . Förslag på indikatorer och uppföljning 6.4Unga inom aktivitetsansvaret – indikator för unga utanför gymnasieskolan I utredningens delbetänkande34 föreslogs att det ska införas ett re- gister över de ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret.35 Syftet med att förtydliga att kommunerna ska föra ett register är att säkerställa att kommunerna har identifierat samtliga ungdomar om omfattas av ansvaret. Kommunen ska förutom personuppgifter också dokumentera den unges sysselsättning samt den åtgärd som är aktuell för den unge. I betänkandet föreslås också att ska ges i uppdrag att samla in uppgifter från hemkommuner om de unga som omfattas av kommunens aktivitetsansvar. Dessa uppgifter kommer att fungera som en komplettering till den här föreslagna indikatorn unga som varken arbetar eller studerar. Om förslaget från delbetänkandet genomförs kommer kommu- nernas redovisning av antalet ungdomar , vilka saknar sysselsättning, att på ett betydande sätt förstärka det statistiska under- laget för denna åldersgrupp. Detta gäller såväl lokalt som nationellt. Enligt utredningens förslag ska kommunen föra ett register över samtliga de ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret. Införan- det av ett sådant register innebär att kommunen kommer att ha till- gång till bra information om antalet unga utanför gymnasieskolan. Registret bidrar till en aktuell uppdatering om antalet unga utanför gymnasieskolan på den kommunala nivån. Den nationella statistiken ska baseras på uppgifter från de kommunala registren. Det innebär således att den nationella kunskapen om antalet unga som varken arbetar eller studerar och som är därmed avsevärt för- bättras. Utredningens förslag: ges i uppdrag att utöka de s.k. gymnasieuppföljningarna till att även avse ung- domar som avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning. 34SOU 2012:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, s. 185–193. 35I dag kallas kommunens ansvar för ungdomar som inte går i gymnasieskola för infor- mationsansvar. I delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan (SOU 2013:13) föreslås bland annat att detta ansvar ska benämnas aktivitetsansvaret. Förslag på indikatorer och uppföljning För att kunna sätta in rätt insatser i syfte att minska antalet unga som varken arbetar eller studerar är det inte tillräckligt att enbart ha kunskap om antalet ungdomar som befinner sig i en särskild situ- ation. Förutom att ha kunskap om antalet unga som varken arbetar eller studerar ökar eller minskar i befolkningen är det minst lika centralt att också ha kunskap om hur själva etableringsprocessen går till och hur denna förändras . Ett antal myndigheter gör sådana uppföljningar. genomför framför allt Sta- tistiska centralbyrån uppföljningar avseende ungas sysselsättning från gymnasieutbildningens slut och efter. I dessa undersökningar ställs bland annat frågor om arbetsuppgifternas relation till gymnasiestudiernas innehåll och de intervjuades mål- yrke. Utredningen kan emellertid konstatera att det helt saknas upp- följningar för de unga som saknar gymnasieutbildning och för de som avbryter en sådan utbildning. Utredningen föreslår därför att utökar dessa uppföljningar till att även avse ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Det är utredningens uppfattning att det är allt mer viktigt att ha en gymnasieutbildning för att få ett arbete och att de som saknar en gymnasieutbildning har en helt annan etableringsprocess än övriga ungdomar. För att kunna jämföra de olika ungdomsgruppernas etableringsprocesser är det centralt att komplettera uppföljningarna. Utredningens bedömning: bör komplettera det upp- följningsförslag som myndigheten redovisat till regeringen för att på lämpligt sätt även inkludera de ungdomar som avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning. har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag till hur uppföljning av ungdomars etablering på arbetsmarknaden ska gå till.36 har tagit fram en modell för uppföljning av ung- domars etablering på arbetsmarknaden. Förslaget är framtaget i sam- råd med och Arbetsförmedlingen. Skol- verket gör bedömningen att uppföljningen ska omfatta register- 36 (2013) Redovisning av del 5 i uppdrag om utveckling av kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning, . Förslag på indikatorer och uppföljning uppgifter, enkäter till ungdomar samt enkäter till avnämare. Vidare föreslår att statistiken ska redovisas för unga vuxna efter gymnasieskolan. Presentationen ska visa vad den unge gör , samt efter avslutade studier. bör följ- aktligen komplettera denna redovisning med de unga som inte på- börjat eller har avbrutit gymnasiestudier. 6.6Månadsdata nödvändigt för en mer tillförlitlig statistisk redovisning lämnades betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt, till regeringen med förslaget att arbetsgivarnas uppgifts- lämnande till olika myndigheter ska effektiviseras.37 I betänkandet föreslås att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst ska lämnas i stället som . Förslaget tycks inte komma att bli verklighet. Det är dock utredningens bedömning att tillgång på månadsdata skulle avsevärt förbättra förutsättningarna när det gäller att säkerställa ett statistiskt mått för att beräkna de unga som varken arbetar eller studerar. En indikator som skulle baseras på informa- tion av månadsdata avseende inkomstuppgifter samt av Centrala studiemedelsnämndens månatliga utbetalningar av studiehjälp och studiemedel skulle förbättra det statistiska underlaget. Mot bakgrund av dessa uppgifter skulle de individer som arbetar och/eller studerar snabbt kunna identifieras. De unga som varken har arbetsinkomster eller någon form av bidrag som indikerar studier, exklusive de unga som deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd, skulle således utgöra indikatorn unga som varken arbetar eller studerar. En sådan indikator skulle ha den fördelen, till skillnad från nu- varande registerbaserade analyser, att den skulle bestå av förhål- landevis aktuell data. I likhet med övrig registerbaserad data skulle även denna indikator vara möjlig att samköra med andra register- variabler, vilket skulle bidra till fördjupad kunskap om gruppen. 37 SOU 2011:40 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 7Insatser till unga som varken arbetar eller studerar Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp med olika behov. Ungdomarna har olika förutsättningar att ta del av in- satser som syftar till att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden eller återuppta utbildning. Insatserna till denna målgrupp är därför av mycket olika karaktär. En 16-åring som har hoppat av gymnasiet och hellre vill söka arbete har behov av ett visst stöd. En 23-åring med funktionsnedsättning som medför ned- satt arbetsförmåga har andra behov. Många unga i utredningens mål- grupp befinner sig långt från arbetsmarknaden och utanför utbild- ningssystemet. Det är ofta ungdomar med stora behov av stöd. Utredningen ska enligt direktiven kartlägga och analysera såväl det förebyggande arbetet, inklusive samverkansprojekt, som speci- fika insatser som riktas till gruppen unga som varken arbetar eller studerar. I det följande redovisas de insatser som olika centrala aktörer erbjuder till utredningens målgrupp. I beskrivningen fokuserar ut- redningen på vilka unga som tar del av olika insatser och vilka typer av insatser de kan ta del av.1 Beskrivningen inriktas särskilt på de unga som saknar gymnasieutbildning.2 Unga som saknar gymnasie- utbildning är de som har allra svårast att få ett arbete och har stor risk för att tillhöra gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Det är ett flertal aktörer som erbjuder insatser till utredningens målgrupp. Arbetsförmedlingen erbjuder särskilda arbetsmarknads- politiska insatser till ungdomar. Kommunen erbjuder både före- byggande och specifika insatser, dels inom ramen för det kommu- nala informationsansvaret och dels inom ramen för verksamhet. Det finns även en omfattande projektverksamhet finan- 1I kapitel 10 beskrivs också olika former av samverkan kring utredningens målgrupp. 2Redovisning fördelat på utbildningsnivå görs där det är möjligt. De redovisade aktörerna an- vänder olika metoder för att samla in deltagarnas utbildningsnivå. Jämförelser av samman- sättningen av deltagare hos olika aktörer bör därför göras med detta i åtanke. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar sierad av Europeiska socialfonden och av andra finansiärer som exempelvis Allmänna arvsfonden. Samverkansprojekt bedrivs i olika sammanhang. Dessa kan vara finansierade av samordningsförbund inom ramen för lagen (2003:121) om finansiell samordning av reha- biliteringsinsatser eller av den ovan nämnda socialfonden. Försäk- ringskassan är också en central aktör för de unga som är sjuka eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I kapitlet redovisas olika insatser till utredningens målgrupp uppdelat utifrån ansvarig aktör. Kapitlet avslutas med utredningens sammanfattande iakttagelser. Dessa iakttagelser redovisas även kort- fattat nedan. Sammanfattande iakttagelser i korthet Utredningens genomgång av de centrala aktörernas insatser till mål- gruppen visar att det pågår en mängd olika insatser. Insatserna kan i många fall likna varandra, vara oklart definierade och ha oklar ambi- tionsnivå. Vissa insatser ges av både kommunala och statliga aktörer eller i följd. Detta gäller främst arbetsmarknadsinsatser till unga. Vidare konstaterar utredningen att insatserna måste vara individanpassade. Det finns indikationer på att såväl statliga som kom- munala insatser till unga som varken arbetar eller studerar inte an- passas efter individens förutsättningar och behov. Aktivitetsnivån kan vara låg och resultaten osäkra. Kunskapen om vad insatserna leder till är också bristfällig. Utredningen kan vidare konstatera att fler unga bör vara i kontakt med myndigheter, främst Arbetsför- medlingen. Det finns arbetslösa ungdomar som av olika skäl inte vänder sig till Arbetsförmedlingen.