sou · H1B384d2 · 2013-12-16 00:00:00 — sou 2013 84 d2 Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Begrepp och förkortningar................................................... Utredningens tolkning av direktiven.......................... Stora värden på spel ..................................................... Vägval i fråga om principer och metod ...................... Principer för val av styrmedel och Val av systemgränser och De fem åtgärdsalternativen...................... 2.1FN:s klimatkonvention och arbetet med att Europeiska Unionens klimatarbete............................. Den icke - handlande sektorn .................... Krav på 20 procents effektivitetshöjning till 2020 .................... Förordning om nya bilars emissioner Övriga EU - krav ........................................ Strategi för att minska tunga fordons Situationen i andra delar av världen ............................ Visionen om ett utan nettoutsläpp av klimatgaser 2050 ............ Fossiloberoende fordonsflotta 2030 ....... målsättning för den icke - handlande sektorn till 2020 ...................... energi och energieffektivisering ............... Vidtagna åtgärder och styrmedel i Vidtagna åtgärder och styrmedel inom Kort om transportsektorns övriga mål .... Målet om god bebyggd miljö ................... Effekter av hittillsvarande styrmedel ....... Referensscenario för utvecklingen till 2030 Inledning/bakgrund ..................................................... 3.3Befolkningens storlek, sammansättning och Ekonomisk utveckling –2050.............................. Framtida priser på bränslen och elektricitet .............. Transportarbetets och trafikarbetets utveckling ....... Energianvändning för inrikes transporter.................. Koldioxidutsläpp från inrikes transporter.................. 3.10Energianvändning och koldioxidutsläpp från 3.11Energianvändning och koldioxidutsläpp för Den ekonomiska utvecklingen.................................... Utvecklingen inom skogsnäringen och Priset på el ................................................. Fordonsflottor och körsträckor.................................. Körsträckor med personbil ...................... Körsträckor med lastbil och buss ............ Introduktion till kapitlen om potentialer att Effektivare fordon och framdrift Byta till förnybara drivmedel och el Behovet av att kombinera åtgärder Uppläggning av kommande avsnitt Minskad efterfrågan på transporter och ökad Samhälls- och stadsplanering ...................................... Åtgärder för en mer hållbar Drivkrafter och utmaningar..................... Potential för trafikreduktioner................ Trafikledning och trafikinformation .......................... Samordnade godstransporter i staden ........................ Motiv och drivkrafter............................... Erfarenheter från försök med 6.5Ruttoptimering och ökad fyllnadsgrad i regionala och långväga godstransporter ..................................... Åtgärder för ökad fyllnadsgrad ............... Längre och tyngre lastbilar.......................................... Pågående arbete med tyngre och Bilpooler och biluthyrning.......................................... 6.11Sammanfattning av potential, kostnader och Infrastrukturåtgärder och byte av trafikslag ......... 7.1Potentiella effekter på drivmedelsbehov av Transportarbetets historiska fördelning..................... Faktorer som påverkar val av trafikslag ...................... Faktorer som påverkar val av trafikslag för persontransporter............... Faktorer som påverkar val av trafikslag för godstransporter.................. Trafikens externa kostnader........................................ Internalisering av externa kostnader ....... Långsiktiga effekter av lika villkor .......... Marknaden för persontransporter............................... Lokal och regional kollektivtrafik ........... Byte till nya trafikslag............................... Behov av åtgärder...................................... Kostnader och klimateffektivitet............. Marknaden för godstransporter.................................. Byte från lastbil till tåg ............................. Byte från lastbil till kust- och Behov av åtgärder...................................... Kostnader och klimateffektivitet............. 7.7Behov av infrastrukturkapacitet för att möta framtida efterfrågan och trafikslagsbyten................... Kapacitet för persontrafik........................ Kapacitet för godstrafik ........................... 7.7.4Kostnader och effekter av större 7.8Utredningens sammanfattande bedömning och Potential i effektivare lätta fordon Möjligheter och potential i Utmaningar och hinder för effektivare Sammanfattning av potentialer för Energieffektiv ......................framdrift av fordon 9.1Hastighetens betydelse för energiåtgång och Indirekta effekter genom förändrad Indirekta effekter av förändrad Hastighetsgränser ...........och hastighetsövervakning Betydelsen av vägens och underlagets utformning .... Val av beläggning, energieffektiv produktion och metod för beläggning .... Tekniska hjälpmedel och sparsam körning................. 9.5Sammanfattning av potential, kostnader och Nuläge i för användning av biodrivmedel...... 10.2Utblick på internationell produktion och användning samt handel av biodrivmedel................... Biodrivmedel är en internationell och diskussion om iLUC-effekter........... Debatten om biodrivmedel och Bioenergi i ett globalt perspektiv............. 10.4Olika produktionskedjor för biodrivmedel och 10.4.1Biodrivmedel baserade på förgasning 10.4.2Biodrivmedel baserade på biokemisk omvandling av biomassa........................... 10.4.5Övrig mikrobiell eller biokemisk Betydelse av geografisk lokalisering........ Internationell utblick av satsningar på Ledtider för framställning av biodrivmedel (, 2013) .............. mellan olika biodrivmedel........................ Potentialer på en nationell nivå ............... Bedömningar om potentialer för biogas och biometan till 2030.................. Andra sektorers användning av biobränsle och frågan om konkurrens .... 481 potential för biodrivmedel....................... Distribution av biodrivmedel...................................... Användning av biodrivmedel i transportsektorn....... Strategier för biodrivmedel i transportsektorn.......... 11.1Allmänna förutsättningar för elektrifiering av 11.2Den nordeuropeiska elmarknaden och effekter av 11.2.2Effekter av det svensk-norska Inverkan av utsläppshandelssystemet ..... Potential för energi- och Kostnader för batterier............................. Samlad bedömning batterifordon............ Bränsle för förbränningsmotorn.............. Samlad bedömning laddhybrider ............. 11.5Kontinuerlig laddning av fordon från elektrisk Olika principer for bränsletillförsel......... Produktion och distribution av vätgas .... Potential till CO2-reduktion................... Samlad bedömning bränslecellsfordon.... 11.7Växthusgasutsläpp från framställning av batterier Infrastruktur för elektrifiering av vägtransporter...... Laddinfrastruktur för vägtransporter...... Statistik över laddinfrastruktur................ Kostnader för laddinfrastruktur .............. Regelverk som påverkar utbyggnad av Påverkan på effektbalans i elsystemet och smarta nät .......................................... Kommissionens förslag till direktiv om infrastruktur för alternativa Juridiska frågor vid elektrifiering av Stöd till introduktion av elektriskt drivna fordon ..... 11.10Internalisering av den eldrivna trafikens externa Sammanfattande ..........bedömning om elektrifiering Övriga trafikslag ..................och arbetsmaskiner Järn- och spårvägstrafik............................................... Icke - elektrifierad trafik Kostnaden för järn - och spårtrafikens Kostnader för olika reningstekniker Nya flygplan och bränslen Effekter av icke - tekniska åtgärder Övergång till fossilfria drivmedel? Möjligheter till effektivisering och Behovet av drivmedel på ........ Sammanfattande bedömning av potentialer ........ Faktorer som kan påverka utfallet .............................. Scenarier och faktisk politik........................................ Bedömningar och förslag till styrmedel och Direktiven om val av styrmedel Långsiktig beskattning av vägtrafiken 14.3Kilometerskatt med restitution för tunga fordon Ett första steg på vägen mot full Förbättrad övervakning av den tunga Höjd beskattning av dieselbränsle Styrmedel ......................för energieffektivare fordon Styrmedel ..............för energieffektivare lätta fordon Principiella frågor kring styrmedel för Förslag till svenskt system med registreringsskatt och miljöpremier av System med registreringsskatt och miljöpremier av karaktären bonus- malus för lätta lastbilar och bussar.......... Övergången till nya regler ....................... Höjning av supermiljöbilspremien för Den svenska miljöbilsdefinitionen.......... Information om koldioxidutsläpp och energianvändning för lätta fordon........... Beskattning av bilförmån......................... Styrmedel för energieffektivare tunga fordon ........... Fordonsskatten för tunga fordon ........... energieffektiva tunga lastbilar.................. Styrmedel för övergång till biodrivmedel................... Styrmedel för ökat utnyttjande av Förslag om regelverk för framställning av biodrivmedel från vissa råvaror........... Övriga åtgärder och styrmedel vid övergång till biodrivmedel ....................... 14.8Åtgärder som underlättar elektrifiering av Tydligare roll för Länsstyrelserna Nationell politik för hållbar Stadsmiljömål och stadsmiljöavtal........... Möjlighet för kommun att ställa krav Möjlighet för kommuner att ta ut skatt på parkering ..................................... parkering vid arbetsplatser ....................... Möjlighet att anlägga fristående Möjlighet för kommuner att stötta Myndigheter som föregångare................. Ökat byggande för tätare städer.............. 14.14Övriga styrmedel för ökad transporteffektivitet och minskat behov av transporter............................... Trafikledning och trafikinformation....... Ruttoptimering och ökad fyllnadsgrad ... Längre och tyngre lastbilar....................... 14.16Offentlig upphandling som styrmedel för Personbilar och andra lätta fordon .......... Krav på koldioxidreduktion för De övriga trafikslagen.................................................. Om vikten .....................................av att påverka EU Sektorsansvar .......................................och klimatråd Behov av uppföljning................................................... Effekter på .........................................stadsutveckling Effekter på ................trafik och transportutveckling Effekter av utredningens förslag 15.4Effekter på fordonseffektivisering och Effekter av styrmedel för energieffektiva lätta fordon ..................... Effekter av styrmedel för energieffektiva tunga fordon ................... Drivmedelspris och körkostnader .............................. Effekter på utsläpp av koldioxid ................................. Försörjningstrygghet för energi ................................. 15.8Tillgänglighet till biodrivmedel och möjlighet till Förslaget om utvecklad kvotplikt............ Förslaget om regelverk för framställning av biodrivmedel.................. 15.8.3Effekter på tillgängligheten av biobränslen till följd av ökad 15.9Effekter på förutsättningar för drivmedelsdistribution och drivmedelsförsäljning ....831 15.9.1Effektivare fordon som drivs av 15.9.2Kompatibilitet mellan drivmedel och 15.10Åtgärdernas förenlighet med Unionsrätten och Registreringsskatt och miljöpremier ....... Regelverk för inhemsk produktion av Kostnader och kostnadseffektivitet............................ Höjd energiskatt på dieselbränsle............ Styrmedel för ökad energieffektivitet ..... av karaktären bonus-malus....................... Undantag från trängselskatt för miljölastbilar och vissa eldrivna 15.11.11 Regelverk för vissa biodrivmedel ............ Effekter på statsbudgeten............................................ Ökad energiskatt på dieselbränsle........... av karaktären bonus-malus ...................... Förändrad beräkning av förmånsvärde för fri bil.................................................... Undantag från trängselskatt för miljölastbilar och vissa eldrivna 15.12.10 Regelverk för vissa biodrivmedel ............ Effekter på hushåll inklusive fördelningseffekter...... Behovet av egen bil................................... Hur påverkas fordonsflottan i olika delar av landet........................................... 15.15Effekter på näringsliv samt konkurrens mellan Effekter av en storskalig omställning...... Effekter för fordonsindustrin.................. till ny industrigren men även konkurrens om skogsråvara ..................... Effekter på sysselsättning (inklusive småföretag jämfört med större Övriga effekter på näringslivet ................ 15.17Effekter på skogsmark, biodiversitet och markens 15.18Effekter på jämställdhet, brottsligheten och möjligheten att nå de integrationspolitiska målen ..... Effekter på det kommunala självstyret ....................... 16Definitionen av fossiloberoende fordonsflotta samt förslag till etappmål på väg mot visionen om energiförsörjning utan nettoutsläpp............... En fordonsflotta oberoende av fossila bränslen......... Etappmål , 2025, 2030 och 2040.................... Registreringsskatt och miljöpremie med och utan viktdifferentiering för några olika bilmodeller ........ Fordonsskatt och supermiljöbilspremier för några Koldioxiddifferentierat förmånsvärde för några 14Bedömningar och förslag till styrmedel och åtgärder Uppgiften att göra vägtrafiken klimatneutral är komplex samt berör många olika kategorier av beslutsfattare och aktörer. Det är därför nödvändigt att använda flera olika styrmedel av skiftande karaktär. Att klara uppgiften enbart genom allomfattande handel med utsläpps- rätter eller en generell koldioxidskatt är knappast möjligt. Trots att koldioxidskatten är det styrmedel utanför handelssektorn som har störst potential att kostnadseffektivt begränsa koldioxidutsläppen (prop. 2009/10:41, s. 119) genom att influera allt från val av fordon till körstil och körsträckor kan den inte påverka alla förhållanden som bidrar till utsläppen. Nivån hos de faktiska utsläppen påverkas av många olika fak- torer, t.ex. stadsplanering, hastighetsgränser, vägunderhåll, parke- ringsregler samt val av fordon och drivmedel, varav bara en del låter sig påverkas av koldioxidskatten. Förekomst av marknadsmisslyck- anden talar också för att beskattning av koldioxid behöver kom- pletteras med andra typer av styrmedel. Att förlita sig på att lösa problemet enbart genom att höja koldioxidskatten skulle sannolikt kräva att den måste höjas till en mycket hög nivå. Förhållandet att de klimatpolitiska åtgärderna brådskar och att ledtiderna för många åtgärder är långa talar också för att – liksom andra länder – måste satsa på parallella åtgärder och kom- pletterande styrmedel. Det finns inte tid att pröva effekterna av dem en och en eller några få i taget. Styrmedel bör väljas som sammantaget ger goda förutsättningar för att klara klimatmålen . De bör ut- formas så att politiken blir kostnadseffektiv varvid hänsyn tas till andra positiva och negativa effekter av olika val (multiple benefits Bedömningar och förslag till styrmedel och åtgärder and costs, inkl. t.ex. luftföroreningar, buller, trängsel, och försörj- ningstrygghet/minskat oljeberoende). kan inte göra någonting åt förhållandet att EU genom att undanta en rad sektorer från handeln med utsläppsrätter har etablerat ett system som innebär att det implicita priset på CO2 inom de icke-handlande sektorerna kommer att skilja sig från priset inom EU ETS.1 Dock bör så långt möjligt eftersträva att utsläpp av ett kilo koldioxidekvivalenter från verksamheter i den icke-handlande sektorn bedöms lika oavsett källa och typ av åtgärd. Att uppnå samma marginalkostnad överallt kan dock visa sig vara svårt eftersom såväl kostnaden för en del åtgärder som effekterna av dem kan vara svårbedömda. Trafikslagen ska så långt möjligt likabehandlas, men får tillsvidare acceptera förhållandet att flygets utsläpp samt indirekta utsläpp orsakade av elektrifierad trafik hanteras inom handelssystemet, medan respektive medlems- land ansvarar för utsläppen från inhemsk sjöfart och vägtrafik. För att på lång sikt nå en fossilfri trafik inklusive elfordon är det nöd- vändigt att även elproduktionen går mot fossilfrihet. För att inte bryta mot för den inre marknaden måste styrmedel vara icke-diskriminerande och behandla alla be- rörda efter samma principer. Det innebär att de bör vara så gene- rella och teknikneutrala som möjligt med hänsyn till ändamålet. Undantag från denna grundregel kan dock behöva göras för styr- medel som syftar till att utveckla en specifik teknik eller teknikom- råde i förhoppning om att den/det via skalfördelar och en positiv lärkurva ska klara sig utan riktat stöd. Att en åtgärd eller teknik har hög kostnad är emellertid inte i sig något skäl till stöd. Subventioner bör ha en förutbestämd räckvidd och/eller om- fattning i syfte att förhindra inlåsningseffekter och bidragsberoende. Överkompensation för merkostnader i förhållande till befintlig teknik får enligt inte förekomma vare sig för fordon eller för drivmedel. De generella styrmedlen bör vara långsiktiga till sin grund- struktur och helst inte behöva ändras i sina detaljer förrän på – dvs. ha förutsättningar att fungera väl i oförändrat skick över minst en produktcykel. De kan ibland behöva fasas in successivt för att ge tid till anpassning, men brådskar omställningen varför en eventuell infasning inte bör utsträckas över . 1 Frågan om att låta den svenska transportsektorn uppgå i handelssystemet («opt-in») har utretts men inte lett till någon åtgärd. Bedömningar och förslag till styrmedel och åtgärder Grundprincipen bör vara att trafikanter och transportköpare belastas av kostnaden för trafikens klimatanpassning, men avsteg kan göras för att främja teknikutveckling eller i syfte att ge pionjä- rer tillfälligt incitament. Proportionalitetsprincipen måste beaktas i detta sammanhang för att inte åtgärden ska bryta mot EU:s stats- stödsregler. Negativa fördelningseffekter bör uppmärksammas, men om kompensation anses nödvändig bör den utformas så att den inte stör effekten hos styrmedlet. 14.1.1Direktiven om val av styrmedel Regeringen anger i direktiven till utredningen att generellt verkande styrmedel som sätter ett pris på utsläppen av växthusgaser bör ut- göra grunden för omställningen, men tillägger att dessa styrmedel kan behöva kompletteras med mer riktade styrmedel som främjar bl.a. teknisk utveckling. Syftet med utredningens arbete är att ha väl avvägda ekonomiska styrmedel som vid behov kan justeras. Regeringen säger vidare att Styrmedel som stimulerar en introduktion av energieffektivare fordon är viktiga komplement till styrmedel som minskar utsläppen av växthusgaser. En viktig utgångspunkt för att långsiktiga investeringar ska komma till stånd är stabila spelregler. Direktiven understryker att en analys av åtgärdernas och styr- medlens offentligfinansiella kostnader, kostnadseffektivitet samt förenlighet med unionsrätten är av central betydelse. Bedömning- arna ska, såvitt gäller skatter och andra ekonomiska styrmedel, vara konsistenta med regeringens pågående arbete med att samordna dessa styrmedel på klimat- och energiområdet. I analysen av lämpliga åtgärder och styrmedel bör utredaren, enligt direktiven, särskilt beakta att tillgången till hållbara förny- bara drivmedel och el motsvarar framtida efterfrågan inom trans- portsektorn, att ett skifte sker till energieffektiva fordon som drivs med hållbara förnybara drivmedel och el, att utveckling av trans- portinfrastruktur och samhällsplanering stödjer val av energieffek- tiva och klimatvänliga transportsätt, att de internationella samman- hang inom vilka fordonsutvecklingen sker beaktas och att åtgärderna är samhällsekonomiskt kostnadseffektiva och hållbara gentemot unionsrätten. Bedömningar och förslag till styrmedel och åtgärder Direktiven understryker att omställningen ska genomföras stegvis och i sådan takt att steg kan tas mot den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt visionen . Utredningens förslag: Höjning av energiskatten på dieselbränsle i tre steg så att summa koldioxidskatt och energi- skatt räknat per liter blir lika som för bensin. bör den även bli lika per energimängd. Utredningens förslag till utredningar: En höjning av energi- skatten på fossil fordonsgas bör utredas så att sådan gas omkring 2020 beskattas på samma sätt som bensin. För tunga fordon bör restitution av drivmedelsskatt ner till miniminivå utredas i sam- band med utredning av en kilometerskatt. Utredningen föreslår att en höjning av koldioxidskatten utreds för att bättre avspegla de verkliga kostnaderna för klimatföränd- ringar. En följdeffekt av en höjning kan vara att rena och hög- inblandade biodrivmedel som ingår i kvotplikten fortsatt förblir konkurrenskraftiga mot de fossila alternativen. Förändrade avdragsbestämmelser i lagen om skatt på energi bör utredas så att höginblandad HVO omfattas av avdragsrätt på samma sätt som andra höginblandade biodrivmedel. Utredningen föreslår även att det utreds om det finns utrymme i energiskatte- direktivet för att vid beskattningen ta hänsyn till skillnader i energiinnehåll mellan DME och det likvärdiga motorbränslet och att sådana bestämmelser i så fall införs i lagen om skatt på energi. Utredning om den långsiktiga beskattningen av vägtrafiken där bl.a. frågan om en kilometerskatt för lätta fordon behandlas. Som framgått ovan används två olika typer av generella styrmedel inom EU för att minska utsläppen av växthusgaser. För vägtrafiken är beskattningen av dieselbränsle och bensin det styrmedel som på generell nivå påverkar val av fordon och körsträckor samt i mindre grad val av hastighet och körstil. Indirekt påverkas också i någon mån val av trafikslag, lokalisering av verksamheter och val av leveran- Bedömningar och förslag till styrmedel och åtgärder törer även om många andra faktorer spelar lika stor eller större roll i dessa sammanhang. I är drivmedelsbeskattningen upp- delad i energi- och koldioxidskatt. Biodrivmedel som används i ren form eller för höginblandning (E85) är tidsbegränsat undantagna från både energi- och koldioxidskatt, medan etanol och FAME för låginblandning är helt skatte- befriade. De betalar en reducerad energiskatt. Nedsättningen är begränsad till 5 volymprocent och vid högre låginblandning än så betalar man samma skatt per liter som gäller för det fossila bränsle som ersätts. föreslog att EU:s energiskattedirektiv ska förändras så att beskattningen av driv- medel baseras på energiinnehåll i stället för volym och att energi- skatten kompletteras med koldioxidskatt på fossila drivmedel och sådana biodrivmedel som inte uppfyller hållbarhetskraven. Kom- missionen föreslår miniminivåer (i absoluta tal) för både energi- skatten och koldioxidskatten. Förslaget till revidering av direktivet diskuteras alltjämt i Europeiska unions råd. För beslut i skatte- frågor krävs enhällighet i rådet. När detta skrivs förefaller det sannolikt att rådet för att alls kunna fatta beslut kommer att tvingas kompromissa.