sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — ges genom en bestämmelse i presstöds- förordningen möjlighet att bevilja s.k. begränsat driftsstöd för dagstidningar som ges ut i , , och kommuner även om täckningsgraden överstiger de förskrivna gränserna. Skälet till denna undantagsbestämmelse är att det i dessa utgivningsområden ansetts råda sådana geografiska eller befolkningsmässiga förhållanden att hushållstäckningen inte ger en rättvisande bild av respektive tidnings faktiska konkurrens- situation. Kommittén anser att denna möjlighet ska finnas kvar. Utformningen av bestämmelsen bör emellertid ändras på så sätt att den anger de bakomliggande förutsättningarna för begränsat driftsstöd. Någon egentlig förändring av bestämmelsens nuvarande tillämpning är inte avsedd. Det är alltjämt fråga om en bestämmelse som endast kan bli tillämpbar i undantagsfall. Emellertid säker- ställer förändringen att en prövning kan göras av i det enskilda fallet oavsett ort. Kapitel 9: Frågan om en demokratibestämmelse Kommittén prövar i kapitel 9 frågan om det bör införas en bestämmelse om respekt för demokratins idéer som ett villkor för presstöd. Kommitténs bedömning är att den utformning som reglerna för presstödet fått, när det gäller att göra stödsystemet ideologiskt neutralt och förhindra en prövning av tidningars idémässiga och politiska tendens och deras redaktionella ställningstaganden i övrigt, har varit av stort värde. Den innebär att stödsystemet ansluter till tryckfrihetsförordningens syfte, genom att möjliggöra att fler tidningar kan utges, som reglerna inte kan användas för repressiva ingrepp mot antingen enstaka artiklar eller utgivares ideologiska hållning. Dessa regler har också verksamt bidragit till att begränsa de politiska meningsmotsättningarna kring presstödet. Hur angeläget det än är att antidemokratiska riktningar motverkas inom ramen för det demokratiska samhällets spelregler och genom en livaktig demokratisk diskussion, så är detta ändå främst en fråga för den fria åsiktsbildningen. Gränser har satt med de bestämmelser som finns i tryckfrihetsförordningen. En bestämmelse om respekt för demokratins idéer som en grund- läggande förutsättning för att få del av presstöd bör av dessa skäl inte införas. Kapitel 10: Förvaltningen av presstödet I kapitel 10 prövar kommittén vilket organ som är mest ändamåls- enligt för uppdraget att förvalta presstödet och att utföra de uppgifter som följer av det. Kommittén, som enligt direktiven ska beakta och säkerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt yttrandefrihetsgrundlagarna och vid behov lämna förslag till en ändrad myndighetsstruktur, är inte övertygad om att en sammanslagning av med Myndigheten för radio och tv bör ske. Lämpligheten av en sådan sammanslagning kan dock inte enbart avgöras utifrån vad som är mest praktiskt vid handläggningen av presstödsfrågorna, där betydelsen av åtgärden är förhållandevis liten. Däremot skulle en förändring av större betydelse kunna bli resultatet när det gäller Myndigheten för radio och tv, som har sina arbetsuppgifter begränsade till etermedierna, som är reglerade på annat sätt. Denna skillnad mellan å ena sidan pressen och en rad andra medier och å andra sidan de på helt annat sätt reglerade marksända etermedierna är av stor principiell och praktisk betydelse. Utifrån den syn på det fria ordet som anges i tryckfrihetsförordningen har det i aldrig förekommit någon pressmyndighet, eller någon allmän mediemyndighet där det tryckta ordet och etermedierna varit föremål för något samlat myndighetsansvar. Den fråga som väcks har alltså en principiell räckvidd utanför det begränsade problemet om en administrativt lämplig form för att förvalta presstödet. För det fall det likväl skulle visa sig att är så litet och sårbart att fördelarna med en sammanslagning överväger kan instruktionen för Myndigheten för radio och tv ändras i enlighet med det preliminära förslag som kommittén redovisar. Kapitel 11: Konsekvenser av förslagen De förslag som kommittén lämnar förväntas inte öka statens utgifter för presstöd. Flertalet dagstidningar med driftsstöd kommer med kommitténs förslag att kunna få högre stödbelopp, men vissa tidningar kan också få lägre stöd på grund av minskade läsarintäkter eller en ändrad reglering. Eftersom tidpunkten för genomförande av förslagen ligger kommer det att finnas goda förutsättningar för berörda tidningsföretag att anpassa verksamheten efter de nya bestämmelserna. Kommitténs överväganden och förslag kan också förväntas få positiva konsekvenser för konsumenterna, miljön, sysselsättningen och för de minoritetspolitiska och integrationspolitiska målen. Ordföranden är skiljaktig och har avgett en reservation. Den avser särskilt kapitel 8 i betänkandet (drifts- stödet), men innefattar även utredning och överväganden i kapitel 9 (demokratibestämmelsen) samt ställningstagandet i kapitel 10 (förvaltningsfrågan). Enligt borde kommittén närmare ha utrett förutsättningarna för ett annat stöd- system än det nuvarande. Han skriver sammanfattningsvis: Dagens presstödssystem är bara tillgängligt för prenumererade dagstidningar som inte kan överleva av egen kraft. Det bör inte förlängas utan då fasas ut och ersättas av ett stöd som är öppet för alla medier som bedriver professionell journalistik. Det bör fördelas enligt lag av en oberoende instans under rättssäkra former. Experterna , professor i medieutveckling, , , journalist, konsult i ledarskapsfrågor inom media och , föreståndare för and vid har valt att inte ställa sig bakom utredningens slutsatser och förslag. Experterna anser att ett medborgar- och konsumentperspektiv borde ha styrt kommitténs arbete, med sikte på möjligheten för människor att ta del av oberoende information och kvalitets- journalistik. De menar att ett fokus på traditionella dagstidnings- företag riskerar att konservera en bransch i stället för att utveckla den. Vi kan sammanfattningsvis konstatera att det i detta betänkande inte finns några tydliga incitament för att bidra till att ge alla medborgare oavsett ålder eller geografisk ort tillgång till en god kvalitets- och opinionsjournalistik. Förslagen saknar helt anpassning till den förändrade medievärld vi lever i, vilket vi beklagar. Ledamoten , , delar i ett yttrande de oberoende experternas syn på varför det hade varit att föredra att kommittén hade valt att ta ett medborgar- och konsumentperspektiv i stället för ett branschperspektiv. I ett tredje yttrande instämmer experten , , i ordförandens slutsatser om behovet av en demokratibestämmelse i ett framtida stödsystem till dagspressen. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar. Tidningar som ges ut av staten eller en kommun berättigar inte till stöd enligt denna förordning. 2 § Tidningsföretag som vill ha stöd enligt denna förordning ska ansöka om det. Det finns en särskild nämnd, , som prövar ansökningarna. Nämnden beslutar också i övriga frågor enligt denna förordning. 3 § Stöd enligt denna förordning lämnas i form av driftsstöd. 4 § Driftsstöd består av allmänt driftsstöd och begränsat driftsstöd. 5 § Driftsstöd får endast användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet har beviljats för. 6 § I denna förordning används följande uttryck med nedan angiven betydelse. komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom Den ska vidare komma ut under ett eget namn och dess Med dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer per innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsade intresse- områden eller delar av samhället, exempelvis näringsliv och affärs- miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller kyrkoliv och religion. kommer ut med sex eller sju kommer ut med tre till fem kommer ut med ett eller två huvudredaktion är belägen. En tidnings medelnettoupplaga. En tidnings totala distribuerade upplaga med avdrag för lös- En tidnings abonnerade upplaga försäljning av lösnummer. nummer som normalt ges ut per Andelen betalt utrymme av hela som används för direkt mark- nadsföring av den egna tid- tidningsinnehållet, mätt i spaltmeter, under ett kalenderår med undantag av annons- att en tidnings täckningsgrad ska beräknas för en del av utgivnings- orten eller för ett annat område än hänsyn till verksamhetens inrikt- ning är uppenbart att utgivnings- orten inte är tidningens egentliga beräknas, ska detta avrundas till närmaste hela tal. 7 § Om flera publikationer är att anse som en och samma publikation, trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt innehåll och kommer ut under olika namn, ska vid tillämpningen av denna förordning betrakta publikationen som en. Allmänt driftsstöd till hög- och medelfrekventa dagstidningar 1 § En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 1.Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. 2.Dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad. 3.Dess abonnemangspris får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori. 4.Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger . 5.Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 3 kap. 4 § första stycket. Om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningsgraden ger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga på annons- marknaden, får tidningen uteslutas från stöd eller få stödet nedsatt till ett lägre belopp än vad som annars skulle lämnas. 2 § För en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med följande bidragssatser: upp till en veckovolym om 30, högst , 2.220 000 kronor för en veckovolym mellan 30 och 71, dock högst , 3.30 000 kronor för en veckovolym mellan 71 och 251, högst , 4.25 000 kronor för en veckovolym från 251 och därutöver, dock högst . Det sammanlagda årliga driftsstödet får inte överstiga (maximibelopp). 3 § Understiger det allmänna driftsstöd som en hög- eller medel- frekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § det driftsstöd som en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga berättigar till enligt 6 §, ska i stället stödnivån enligt den paragrafen gälla. Allmänt driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar 4 § En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 1.Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. En tidning med en abonnerad upplaga under 2 000 exemplar är dock endast berättigad till allmänt driftsstöd under högst . Därefter får den abonnerade upplagan inte understiga 2 000 exemplar. Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. 2.Dess totalupplaga ska till övervägande del vara abonnerad. 3.Den ska ha ett abonnemangspris som för helår inte under- stiger ett av fastställt lägsta pris. 4.Den ska ha redaktionellt innehåll per kalenderår. 5.Den får inte ha en betald annonsandel som överstiger av dess hela tidningsutrymme under ett kalenderår. 6.Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger . 7.Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 3 kap. 4 § första stycket. Vid tillämpningen av första stycket 2 ska spridning i marknadsföringssyfte, som görs för en och samma tidningstitel och vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter, inte räknas med. 5 § För en tidning som kommer ut en gång lämnas årligt allmänt driftsstöd med –, om den sålda upplagan är minst 10 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 9 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 8 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 7 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 6 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 5 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 4 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 3 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 2 000 exemplar, eller –, om den sålda upplagan är minst 1 500 exemplar. För en tidning vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli och som har en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas årligt allmänt drifts- stöd med belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till . 6 § För en tidning som kommer ut lämnas årligt allmänt driftsstöd med –, om den sålda upplagan är minst 10 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 9 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 8 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 7 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 6 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 5 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 4 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 3 000 exemplar, –, om den sålda upplagan är minst 2 000 exemplar, eller –, om den sålda upplagan är minst 1 500 exemplar. För en tidning vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli och som har en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas årligt allmänt driftsstöd med belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till . 7 § Begränsat driftsstöd kan lämnas för en dagstidning på en utgivningsort där beräkningen av täckningsgrad på grund av geografiska eller befolkningsmässiga förhållanden uppenbart ger en missvisande bild av konkurrenssituationen på orten och tidningens konkurrensförmåga, om tidningen uppfyller samtliga förutsätt- ningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad. 8 § Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas för en dagstidning om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad, om tidningen har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på något eller några av språken finska, meänkieli eller samiska och om tidningens utgivningsort är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde avseende finska, meänkieli eller samiska. Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde får bestämma att en tidnings utgivningsort i detta avseende är ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inriktning är uppenbart att tidningens spridningsområde även innefattar förvaltningsområde avseende finska, meänkieli eller samiska 9 § För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 5 §. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på ett av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 5 §. Stödet får dock högst uppgå till . För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 6 §. Stödet får dock högst uppgå till . 10 § En tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska ska i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1.uppfyller de övriga förutsättningar för dagstidning som anges i1 kap. 6 §, 2.vänder sig till språkliga minoriteter i , och 3.har sin huvudredaktion i . För en sådan tidning lämnas driftsstöd endast för den upplaga som är såld i . Gränser för stödnivåer i förhållande till rörelsekostnader 11 § Driftsstödet för en hög- eller medelfrekvent dagstidning får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen. 12 § Driftsstödet för en lågfrekvent dagstidning får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen. 13 § Frågan om huruvida en tidning uppfyller kraven för driftsstöd, ska bedömas med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. Bedömningen av om driftsstödet överstiger en viss andel av tidningens rörelse- kostnader enligt 11 eller 12 § ska dock göras med utgångspunkt i förhållandena under de två kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. För nyetablerade dagstidningar och för dagstidningar som kommer ut med fler eller färre nummer än tidigare får uppgifterna i stället avse den tidsperiod för vilken dessa kan fås. För uppgifter om täckningsgrad och upplaga får den perioden inte vara kortare än . 14 § Driftsstöd beräknas för kalenderår och med en tolftedel av bidraget för varje kalendermånad. Driftsstöd lämnas för varje hel kalendermånad som tidningen kommer ut under det år som stödet avser. Driftsstödet ska betalas ut i förskott. 15 § En dagstidning som inte längre har rätt till fullt driftsstöd på grund av att den överskrider kravet på högsta hushållstäckning är efter det att sådan rätt upphörde berättigad till tre fjärdedelar av det närmast föregående årets stödbelopp. Under de därpå följande två åren är tidningen, om den inte åter har rätt till fullt driftsstöd, berättigad till hälften respektive en fjärdedel av stödbeloppet. 16 § Ett tidningsföretag som tagit emot driftsstöd är återbetal- ningsskyldigt om 1.tidningsföretaget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att stödet lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.stödet av något annat skäl än vad som avses i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och tidningsföretaget borde ha insett detta, 3.stödet har använts i strid med vad som anges i 1 kap. 5 §, eller 4.tidningsföretaget inte lämnar sådan redovisning som avses i 3 kap. 4 § första stycket. 17 § Om ett tidningsföretag är återbetalningsskyldigt enligt 16 §, ska besluta att kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad företaget oriktigt har fått. Om det finns särskilda skäl, får helt eller delvis efterge krav på återbetalning. 18 § Om ett belopp som har återkrävts enligt 17 § inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmåls- ränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). 3 kap. Övriga bestämmelser 1 § Ansökan om stöd enligt denna förordning ska vara skriftlig och ges in till . 2 § Till tidningsföretag som, innan beslut om presstöd till företaget fattats, helt eller delvis pantsatt sitt förväntade presstöd, får stöd- beloppet inte bestämmas till högre belopp än hälften av vad som annars skulle ha kunnat beviljas. 3 § får vid tillämpningen av denna förordning inte ta hänsyn till vare sig tidningens politiska inställning eller dess ställningstagande i enskilda frågor. 4 § Ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd för en dags- tidning ska i efterhand lämna in en redovisning till om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. Nämnden ska med utgångspunkt i lämnad redovisning kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överens- stämmelse med denna förordning. Nämnden ska göra en sammanställning av uppgifterna enligt första och andra styckena. Sammanställningen ska ges in till regeringen och Europeiska kommissionen. 5 § får besluta att ett stöd enligt denna förordning tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att stödet har beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller att rätt till stödet av annan anledning saknas. 6 § har beslutat om återbetalning av stöd enligt 2 kap. 17 § får nämnden göra avdrag på nytt stöd enligt denna förordning (kvittning). 7 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 8 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. Denna förordning träder i kraft och gäller till och med . 1Uppdraget och dess genomförande har enligt sina direktiv (dir. 2011:112) i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i en analys av stödets samlade effekter på det utbud som erbjuds konsumenterna från såväl tidningssektorn som andra delar av mediemarknaden. Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Kommittén får också lämna förslag på andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen, såsom regel- förenkling eller åtgärder för bättre samordning av distribution. Om det är relevant, med utgångspunkt i de förslag som lämnats, ska kommittén även lämna förslag på en förändrad myndighets- organisation Inom ramen för detta övergripande uppdrag innehåller direktiven även flera olika delfrågor som kommittén ska analysera eller lämna förslag om. Dessa redovisas i betänkandets olika kapitel, i anslutning till att delfrågorna också behandlas. Hela direktiven återges i bilaga 1. Kommittén har i enlighet med direktiven även lämnat del- betänkandet Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). Uppdraget och dess genomförande Kommittén ska för sin faktainsamling så långt det är möjligt använda befintligt material från de många aktörer som bedriver forskning och publicerar statistik med anknytning till dagspressen och mediemarknaden. Kommitténs arbete ska överlag bedrivas öppet, utåtriktat och i kontakt med relevanta aktörer på medie- marknaden, exempelvis , Myndigheten för radio och tv, , , bransch- företrädare och övriga intressenter. Kommittén ska även hålla sig informerad om de uppdrag som Talboks- och punktskrifts- , och har fått avseende den framtida taltidningsverksamheten. Den första delen av kommitténs arbete ägnades i huvudsak åt det uppdrag som redovisats i delbetänkandet. Inom ramen för arbetet med slutbetänkandet har kommittén samrått med , Myndigheten för radio och tv, , och . Vid kommitténs sammanträden har ett flertal aktörer och intressenter på medie- marknaden inbjudits att redovisa sina verksamheter och förmedla sina uppfattningar om frågor som ligger inom kommitténs uppdrag. Med den utgångspunkten har följande personer framträtt inför kommittén maj 2012maj 2013: -, kanslichef, , stf. -, föreståndare för and , -, analyschef, -, ordförande, , senior adviser, -, VD och koncernchef, -, VD, och ordförande, -Per , ordförande, förening, , VD, Ortstidningar i , , VD, Tidningar i Uppdraget och dess genomförande -, , , chefredaktör, -, f.d. VD, Tidningsbärarna -, chef , -, chefsjurist , , meddelande AB, , chef konceptsupport shared services, -, chef affärsområde , Mediehuset UNT, , marknadschef, -, VD, Tidningen , , controller, -, chefredaktör, , ekonomichef, , konsult, -, professor, -, t.f. -, publisher, -, chef , -, bitr. För faktainsamlingen har kommittén även inhämtat material från olika svenska forskningsmiljöer, bl.a. , Dagspress- kollegiet och Nordicom, från nyhetsförmedlingen i dagstidningar och branschtidningar, och Tidnings- statistik AB. 2 Historik och gällande rätt Kommittén ska utifrån den översyn som görs av det statliga stödet till dagspressen lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Som en bakgrund till kommitténs överväganden och förslag beträffande den rättsliga strukturen för ett sådant stöd- system redogörs här för historik och gällande rätt. Inledningsvis i kapitlet redogörs för normgivningsprocessen. Därefter följer en beskrivning av nu gällande bestämmelser i presstödsförordningen, instruktion, föreskrifter och principbeslut.