sou · H1B353 · 2013-06-28 00:00:00 — Socialtjänstlagen reglerar insatser också för personer med funktionshinder. Vissa grupper har härutöver rätt till insatser enligt LSS, som genom de särskilt uppräknade insatserna är en mer renodlad rättighetslagstiftning. 11 Jfr prop. 1979/80:1 Del A s. 153 och prop. 2000/01:80 s. 136. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område 6.4.2Kommunernas och landstingens uppgifter Varje kommun svarar för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär ingen inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän (2 kap. 1 § SoL). Den som inte själv kan tillgo- dose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning och för sin livsfö- ring i övrigt (4 kap. 1 § SoL). Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. När utredningen i fortsättningen använder benämningen socialnämnd avses en nämnd som fullgör uppgifter inom kommunens socialtjänst. I 3 kap. SoL görs en allmän beskrivning av socialnämndens upp- gifter och i 5 kap. SoL finns särskilda bestämmelser för olika grup- per. ska bl.a. verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden samt i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsy- nen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet (5 kap. 1 § SoL). omsorg om äldre ska inriktas på att äldre perso- ner får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra (5 kap. 4 § SoL). Värdegrunden gäller enligt förarbetena för både offentlig och enskilt bedriven verksamhet inom äldreomsorgen. Värdegrunden omfattar såväl handläggning av ärenden som utförande av insatser. Den ska vara vägledande för äldreomsorgens verksamheter t.ex. vad gäller personalens bemötande.12 har gett ut allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i social- tjänstens omsorg om äldre (SOSFS 2011:12) samt allmänna råd om värdegrunden i omsorg om äldre (SOSFS 2012:3). ska verka för att äldre människor får goda bostäder och ska ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer 2009/10:116 s. 97. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Den äldre personen ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges (5 kap. 5 § SoL). ska verka för att människor som av fysiska, psy- kiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Kommunen ska inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av nämnda svårigheter behöver ett sådant boende (5 kap. 7 § SoL). ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller HVB. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård (6 kap. 1 § SoL). Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till familje- hem och HVB för enskilda och familjer som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet (6 kap. 2 § SoL). Behovet av sådana hem som avses i 12 § LVU samt 22 och 23 §§ LVM ska tillgodoses av staten (6 kap. 3 § stycket SoL). (SiS) leder verksamheten vid hemmen. SiS får, om det finns särskilda skäl för det, genom avtal uppdra åt ett landsting eller en kommun att inrätta och driva ett sådant hem. Vård i familjehem och HVB ska bedrivas i samråd med socialnämnden. Detta gäller även sådana hem vars verksamhet leds av SiS (6 kap. 4 § SoL). Kommunernas och landstingens uppgifter enligt LSS LSS innehåller bestämmelser om insatser för särskilt stöd och sär- skild service till vissa funktionshindrade. Lagens personkrets kan enligt 7 och 9 §§ LSS ha rätt till 1.rådgivning och annat personligt stöd, 2.biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans, 4.biträde av kontaktperson, 5.avlösarservice i hemmet, Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område 6.korttidsvistelse utanför hemmet, 7.korttidstillsyn (för skolungdom ), 8.boende i familjehem eller bostad med särskild service (för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet), 9.bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpas- sad bostad för vuxna, och 10.daglig verksamhet (för personer som sak- nar förvärvsarbete och inte utbildar sig). Verksamheten enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de i personkretsen. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra (5 § LSS). 6.4.3Möjlighet att överlämna uppgift till någon annan I 2 kap. 4 § SoL anges att kommunens uppgifter inom socialtjäns- ten fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Om ansvarsfördelningen mellan kommuner i fråga om stöd och hjälp finns bestämmelser i 2 a kap. SoL. Kommunen får enligt 2 kap. 5 § SoL sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Med annan avses inte bara privata utförare utan även t.ex. kommunala företag. Regeringen uttalade i förarbetena bl.a. följande. Det yttersta ansvaret för kommunens uppgifter inom kan inte överlåtas på annan. Typiska exempel på uppgifter som utgör myn- dighetsutövning och som inte utan lagstöd kan överlåtas till någon annan är att fatta beslut om olika former av bistånd samt om tvångsåtgärder enligt LVU och LVM. Inte heller kan socialnämn- Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område dens uppgifter enligt i samband med fastställande av faderskap läggas ut på entreprenad.13 JO har i beslut tagit upp frågan om anlitande av privaträttsliga subjekt som utredare inom och uttalat sig om kommunernas rättsliga möjligheter att lägga ut utredningar på entreprenad.14 JO gjorde först en prövning avseende utredningar i ärenden som innefattar myndighetsutövning och fann att det föreligger hinder att överlämna sådana utredningar till privaträtts- liga subjekt. JO pekade bl.a. på att bestämmelserna om t.ex. doku- mentation, sekretess, partsinsyn, jäv, tjänstefelsansvar och tillsyn helt eller delvis skulle sättas ur spel. Vissa frågor, t.ex. tjänstefelsan- svaret och det allmännas tillsyn, skulle inte heller kunna regleras i entreprenadavtal. JO uttalade sig därefter om ärenden som inte innefattar myndighetsutövning och slog fast att om det enligt lag eller annan författning åligger socialnämnden att yttra sig med anledning av begäran från domstol eller annan myndighet är detta uppenbarligen en uppgift som det ankommer på nämnden att själv svara för. Den uppgiften kan således inte läggas ut på entreprenad. JO fann också att det förelåg hinder att överlämna sådana utred- ningar i ärenden där socialnämnden ska yttra sig till en annan myn- dighet, t.ex. länsstyrelsen.15 JO:s uttalanden om att beredningen av och beslutet i ett ärende måste anses utgöra oskiljaktiga delar av en och samma förvaltningsuppgift är emellertid inte oomstridda.16 Kommunen är huvudman för samtliga former av stöd och service enligt LSS, med undantag för rådgivning och annat personligt stöd som är en uppgift för (2 § LSS). Lagen ger dock möjlig- het att genom avtal mellan huvudmännen flytta över ansvaret för en verksamhet från landsting till kommun eller från kommun till landsting (17 § andra stycket LSS). Ledningen av eller kommunens verksamhet enligt LSS ska utövas av en eller flera nämnder som fullmäktige utser. Särskilda bestämmelser om gemen- 1992/93:43 s. 21. 14JO 2001/02 s. 250. 15Se också Länsrättens i dom , mål nr 6565-01 som gäller en liknande fråga. Domen överklagades till kammarrätten, men sedan överklagandet återkallades vann länsrättens dom laga kraft. 16Se och , Socialtjänst på entreprenad, Förvaltningsrättslig , 2003, s. 36 ff. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område sam nämnd finns i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet (22 § LSS). Ett landsting eller en kommun får med bibehållet ansvar sluta avtal med någon annan om att tillhandahålla insatser enligt denna lag (17 § LSS). Kommunens ansvar i egenskap av huvudman När en kommun sluter avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom innebär det inte någon förändring vad gäller huvudmannaskapet. Kommunen är huvudman även om verksamheten utförs av t.ex. en privat utförare. Vad detta huvudmannaskap innebär berörs ovan i kapitel 4. Kommunerna har möjlighet att på olika sätt sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Ett sätt är att genom ett avtal anlita en privat utförare som åtar sig att för kommunens räkning varaktigt och självständigt utföra en eller flera tjänster på område. En kommun kan också köpa enstaka platser eller tjänster på privata anläggningar. Många kommuner har även valt att införa valfrihetssystem enligt LOV på område. var den vanligaste metoden att verksamheter lades ut på entreprenad genom upphandling enligt . De sen- aste tio åren har valfrihetssystem blivit allt vanligare, framför allt sedan införandet av LOV som trädde i kraft . hade 143 kommuner valfrihetssystem enligt LOV i drift.17 Det har också varit vanligt att kommu- ner har köpt enstaka platser i t.ex. äldreboenden. Det finns begränsad reguljär statistik över omfattningen av omsorgstjänster i privat regi, när det gäller äldreomsorg och i än högre grad när det gäller funktionshinder. redovisar brukarstatistik inom äldreområdet (platser i äldreboende, hem- tjänstmottagare och hemtjänsttimmar) uppdelad på och privat regi. Enligt denna statistik fyrdubblades andelen äldre- 17 Uppgift hämtad från , . Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område omsorg i privat regi . Motsvarande statistik finns för insatser enligt socialtjänstlagen för personer med funktionshin- der, men inte för LSS-insatserna trots att dessa är mer omfat- tande.18 drevs av vården och omsorgen av äldre i privat regi. Majoriteten av kommunerna driver fortfarande både särskilda boenden och hemtjänst helt i egen regi. De två van- ligaste kommunala insatserna till äldre personer är särskilt boende och hemtjänst i ordinärt boende.19 omfattar såväl servicetjänster (städning, tvätt, inköp, matlagning m.m.) som omvårdnadstjänster (hjälp med personlig hygien, dusch, på- och avklädning, hjälp vid måltider, tillsyn m.m.). Verksamheten omfattar också ledsagning, avlösning av anhörig och trygghetslarm. HVB är yrkesmässigt bedriven institutionsvård och det är framför allt inom denna vårdform som andelen privata utförare inom individ- och familjeomsorgen har varit störst.20 utfördes huvuddelen av vården för barn och unga enligt social- tjänstlagen av enskilda HVB, men de enskildas andel av vården har minskat från . När det gäller HVB-placeringar enligt LVU utförs större delen av enskilda HVB.21 HVB kan, efter tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg, drivas yrkesmässigt av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Detsamma gäller verksamhet i form av sådana boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket (särskild boendeform för äldre) eller 5 kap. 7 § tredje stycket (bostad med särskild service för personer med funktions- hinder), hem för viss annan heldygnsvård samt hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet, oavsett var verksamheten bedrivs (7 kap. 1 § första stycket SoL). 18SNS, Konkurrensens konsekvenser, 2011, s. 223. 19Socialstyrelsen, eller enskild regi, spelar det någon roll, 2012, s. 9. 20SNS, Konkurrensens konsekvenser, 2011, s. 119. 21SKL, Köp av verksamhet, 2012, s. 30 f. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område mässigt avses att verksamheten bedrivs kontinuerligt och i för- värvssyfte.22 Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 7 kap. 1 § SoL får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd för förenas med villkor av betydelse för kvaliteten och säkerheten i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, ska nytt tillstånd sökas(7 kap. 2 § SoL). Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till en enskild att utföra (7 kap. 1 § andra stycket SoL). Utgångspunkten är att kommunen i sitt entreprenadavtal eller vid sin upphandling eller beställning av tjänster kan försäkra sig om att insatserna uppfyller de krav som ställs enligt socialtjänstlagen. Kommunerna har också med stöd av kommunallagen möjlighet att följa upp och kontrol- lera verksamheten.23 Kommunen ska emellertid anmäla denna verk- samhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas (7 kap. 1 § tredje stycket SoL). En enskild person får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt bedriva verksamhet med personlig assi- stans som avses i 9 § 2 eller verksamhet som avses i 9 § 6–10, dvs. korttidsvistelse och korttidstillsyn, boende i familjehem eller bostad med särskild service, annan särskilt anpassad bostad för vuxna samt daglig verksamhet (23 § första stycket LSS). Tillstånds- plikten omfattar både fysiska och juridiska personer.24 Kommun och landsting som driver verksamhet som avses i 9 § 6–10 ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas (23 § andra stycket LSS). Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäk- ringsbalken, och som har anställt någon för sådan personlig assi- stans, ska göra en anmälan till Inspektionen för vård och omsorg innan assistenten påbörjar sitt arbete (23 § tredje stycket LSS). 1996/97:124 s. 146. 1996/97:124 s. 186. 2009/10:176 s. 76. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område Det krävs, till skillnad från vad som gäller enligt socialtjänstla- gen, tillstånd för sådan verksamhet som kommun eller landsting genom avtal enligt 17 § överlämnat till någon annan (jfr 7 kap. 1 § andra stycket SoL). Inspektionen för vård och omsorg ska föra ett register över de som har tillstånd att bedriva verksamhet och de som har anmält verk- samhet enligt 7 kap. 1 § SoL och 23 § LSS. Registret ska utgöra underlag för tillsynsverksamheten (4 kap. 3 a § socialtjänstförord- ningen (2001:937, SoF) och 11 b § förordningen (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade). Den som bedriver verksamhet utan tillstånd kan dömas till böter (16 kap. 6 § SoL och 28 § LSS). 6.4.6Lagstiftningens krav på kvalitet, dokumentation och systematiskt kvalitetsarbete Insatserna inom ska vara av god kvalitet. För utfö- rande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (3 kap. 3 § SoL). Kravet på god kvalitet gäller enligt förarbetena både privat och offentlig verksamhet inom samt såväl myndighetsut- övning som övriga insatser.25 Detta innebär att den som bedriver enskild verksamhet har ett eget ansvar, både för kvaliteten i verksamheten och för att det finns personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Detta gäller oavsett om verksamheten bedrivs med tillstånd enligt 7 kap. 1 § SoL, som entreprenad enligt 2 kap. 5 § SoL eller i de fall kommunen har upphandlat tjänster från en enskild för att fullgöra skyldigheter enligt socialtjänstlagen. Bestämmelserna i 3 kap. 3 § SoL gäller även om avtalet mellan kommunen och den som bedriver verksamhet skulle sakna uttryckliga bestämmelser om t.ex. personalens kompetens.26 1996/97:124 s. 51. 26Thunved, Nya sociallagarna, 25 uppl., 2012, s. 81. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område Regeringen uttalade i förarbetena till 3 kap. 3 § SoL att det är svårt att bedöma och definiera kvalitet i olika verk- samheter. Kvalitet är ett svårfångat begrepp och vad som är god kvalitet låter sig inte fastställas på ett entydigt och objektivt sätt. Människors olika behov och förväntningar påverkar deras föreställ- ningar av vad som är god kvalitet. har betydelse för flera intressenter. Kvalitet kan därför inte enbart ses ur klientens eller brukarens synvinkel utan bör även bedömas ur ett personal-, lednings- och medborgarperspektiv. God kvalitet i äldreomsorgen innebär att vid behovsbedömningen och i det dagliga arbetet upp- märksamma behov av sådana insatser som kan underlätta den dag- liga livsföringen t.ex. hjälpmedel, bostadsanpassning och rehabilite- ring.27 Verksamheten enligt LSS ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för den enskildes själv- bestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlö- pande utvecklas och säkras. För verksamheten enligt LSS ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges (6 § LSS). Handläggning av ärenden som rör enskilda samt genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandling ska dokumenteras. Dokumentationen ska utvisa beslut och åtgärder som vidtas i ären- det samt faktiska omständigheter och händelser av betydelse (11 5 § SoL). Kravet på dokumentation gäller både offentlig och enskild verksamhet (7 kap. 3 § SoL). Dokumentationen ska enligt förarbetena bl.a. kunna användas för uppföljning av ärendenas handläggning och av genomförandet av insatser. Uppgifterna utnyttjas också i flera andra för viktiga sammanhang såsom t.ex. kvalitetssäkring.28 När någon behöver vårdas i HVB eller i ett familjehem ska en plan upprättas för den vård som social- nämnden avser att anordna. Planen ska även uppta åtgärder och insatser som andra huvudmän har ansvar för. För barn och unga som vårdas i HVB eller i ett familjehem ska en plan upprättas över hur vården ska genomföras (11 kap. 3 § SoL). Genomförandepla- nen ska, om det inte möter särskilda hinder, beskriva bl.a. insatser- 1996/97:124 s. 52 f. 1996/97:124 s. 182. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område nas mål, genomförande, uppföljning samt olika samverkansfrågor (5 kap. 1 a § andra stycket SoF). har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, SOSFS 2011:929, samt tagit fram en av dessa. Bestämmelser om tillsyn m.m. finns i 13 kap. SoL och i 25 och 26 §§ LSS. I samband med att länsstyrelsernas tillsyns- och till- ståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen och LSS fördes över till samordnades den också med dåvarande tillsyn av hälso- och sjukvården. har Inspektionen för vård och omsorg, nedan Inspektionen, tillsyn över både och hälso- och sjuk- vården. Tillsyn av verksamhet enligt socialtjänstlagen Inspektionen har enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över och verksamheten vid sådana hem som avses i 6 kap. 3 § SoL som leds av över enskild verksamhet avser verksamhet för vilken det krävs tillstånd enligt 7 kap. 1 § första stycket, verk- samhet som en kommun genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överläm- nat till enskild att utföra, samt annan enskild verksamhet som kommunen upphandlar tjänster från för att fullgöra skyldigheter enligt socialtjänstlagen. Tillsynen omfattar enligt förarbetena bl.a. myndighetsutövning, hur kommunen bedriver uppsökande verk- samhet, hur kommunen tar hand om anmälningar enligt 14 kap. 1 § SoL m.m., samt själva utförandet av insatserna.31 Tillsynen innebär granskning av att den verksamhet som avses i 13 kap. 1 § uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrif- ter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter (13 kap. 2 § SoL). Föreläggande, återkallelse av tillstånd och förbud 29Närmare om SOSFS 2011:9, se avsnitt 6.3.4. 30Skolinspektionen har enligt 26 kap. 3 § 1 skollagen tillsyn över utbildningen vid särskilda ungdomshem. 2008/09:160 s. 111. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område får användas endast när verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter. Tillsyn innefattar enligt förarbetena kontroll av att gällande rätt enligt lagar, förordningar och andra föreskrifter följs. Tillsynen omfattar också socialtjänstlagens målbestämmelser. För sådan till- syn bör enligt regeringen tydliga bedömningskriterier, allmänna råd, riktlinjer och vägledningar tjäna som verktyg. Nationella rikt- linjer, nationella kvalitetsindikatorer, register och statistik samt öppna jämförelser kan också ligga till grund för tillsynen. Även beslut som t.ex. ges vid tillståndsgivning omfattas av tillsynen. Till- synen kan ske både som verksamhetstillsyn och som individtillsyn (sådan tillsyn som avser enskildas ärenden) i de fall , numera Inspektionen, finner skäl för granskning.32 Vad som sägs i förarbetena om vad som kan ligga till grund för tillsynen – kvali- tetsindikatorer, register och statistik samt öppna jämförelser – av- viker från vad regeringen i skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn uttalat om tillsyn. I skrivelsen hänvisas till lagar och andra bindande föreskrifter.33 Inspektionen har således möjlighet att i såväl pågående som avslutade ärenden granska hur ärendehandläggning och faktiskt utförande av olika insatser har gått till. Däremot har Inspektionen, utöver vad som stadgas i 8 §, inte rätt att ålägga nämnderna att vidta åtgärder eller återkalla beslut om sådana (jfr 12 kap. 2 § RF). JO har emellertid uttalat att socialnämnden är skyldig att överväga om ett tillsynsbeslut ska föranleda någon åtgärd.34 JO har också uttalat sig om länsstyrelsernas tidigare praxis att överlämna klago- skrifter till socialnämnderna för intern klagomålshantering.35 Inspektionen ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som erhålls genom tillsynen, och informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 § SoL). Det kan noteras att i regeringens ovan nämnda skrivelse benämns utvärdering, uppföljning och samordning av tillsynsverksamheten samt stöd och råd till tillsynsorganen som tillsynsvägledning, inte tillsyn.36 2008/09:160 s. 111 f. 2009/10:79 s. 14. 34JO 1999/2000 s. 241. 35JO 2006/07 s. 226. 2009/10:79 s. 28. Tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdens samt område Den som bedriver verksamhet som står under tillsyn är skyldig att på Inspektionens begäran lämna över handlingar och annat material som rör verksamheten och lämna de upplysningar om verksamheten som Inspektionen behöver för sin tillsyn (13 kap. 5 § SoL). Inspektionen får förelägga den som bedriver verksamheten att lämna vad som begärs, vid behov i förening med vite. Inspektionen eller den som myndigheten förordnar har rätt att inspektera verksamhet som står under dess tillsyn. Den som utför inspektionen har rätt att få tillträde till lokaler eller andra utrym- men som används för verksamheten. Den som utför inspektionen har rätt att tillfälligt omhänderta handlingar och annat som rör verksamheten. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspektionen (13 kap. 6 § SoL).