sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — Det betyder att beloppet ska beräknas från och med vardagen efter platsdagen före den dag barnet kan börja förskola enligt ett erbjudande från kommunen eller skyldigheten att erbjuda förskola upphör av något annat skäl. Maximibeloppet ska med andra ord motsvara hel väntepenning på högsta möjliga nivå för hela dröjsmålet. Det gäller oavsett hur många dagar föräldrarna fått väntepenning för. Förslaget behandlas i avsnitt 11.8. I paragrafen anges att sanktionsavgiften tillfaller staten och att den används till att finansiera dels administrationen av väntepenningen och dels sådana statliga ålderspensionsavgifter som ska betalas för förmånen enligt lagen om statlig ålderspensionsavgift. Därmed motsvarar och ersätter paragrafen i princip de två sista punkterna i 5 § lagen om fördelning av socialavgifter. Sanktionsavgiften kan under vissa förhållanden generera överskott för staten och det framgår därför att den i första hand, men inte uteslutande, ska användas till att finansiera administrationen och de statliga ålders- pensionsavgifterna. Se vidare avsnitt 11.8, 12.8 och 14.8. Paragrafen handlar om handläggning. I första stycket anges att som huvudregel ska ge kommunen tillfälle att yttra sig i ett ärende om väntepenning. Syftet är att beslutsunderlaget ska bli så bra som möjligt genom att kommunen tillför information och redogör för sin inställning. Det är däremot inte tänkt att kommunen ska anses vara part i ärendet. Kommunen behöver inte ges tillfälle att yttra sig om det fram- står som obehövligt. Så kan vara fallet till exempel om ansökan ska avvisas eller avslås av något skäl som inte har med kommunen att göra. Det kan också vara fallet om kommunen yttrat sig i samband med en tidigare ansökan avseende vård av samma barn. För att ärendet ska kunna avgöras inom rimlig tid bör den frist som kommunen får för yttrande i regel vara kort. Kommer inget yttrande in får bedöma om utredningen i övrigt är tillräcklig för att ett beslut om väntepenning ska kunna fattas. I andra stycket framgår att ska underrätta kommunen om innehållet i beslut som innebär att väntepenning beviljas. Bestämmelsen behövs eftersom kommunen inte är att anse som part i ärendet. får avgöra om underrättelsen ska ske elektroniskt, genom brev eller på något annat sätt. Förslaget behandlas i avsnitt 11.9. Paragrafen handlar om underrättelse till . Enligt första stycket är kommunen skyldig att underrätta när kommunen erbjuder förskola till ett barn vars förälder har beviljats väntepenning för vården av barnet. Underrättelsen är nödvändig bland annat för att ska veta när förmånstiden upphör enligt 8 §. Enligt andra stycket ska kommunen också underrätta Försäkrings- kassan när kommunens skyldighet att erbjuda förskola upphör av något annat skäl. Flera exempel på sådana situationer lämnas i kommentaren till 8 §. Underrättelseskyldigheten enligt första och andra stycket inträder så snart någon förälder beviljats väntepenning för vården av barnet, även om det är för någon enstaka dag. Det är viktigt att underrättelsen visar vilken dag barnet kan börja förskola eller vilken dag kommunens skyldighet att erbjuda förskola annars upphör och varför. Hur underrättelsen ska gå till, om den till exempel ska ske elektroniskt eller med brev, får avgöra. Förslaget behandlas i avsnitt 11.9. I paragrafen anges att ska fatta ett särskilt beslut om kommunens betalningsansvar när den förmånstid som framgår av 7 och 8 §§ gått till ända. I beslutet ska fast- ställa det belopp som kommunen ska betala enligt 16–19 §§, det vill säga kostnaderna för den väntepenning som lämnats samt i vissa fall även en sanktionsavgift. Kommunen är givetvis part i ett sådant ärende och kan överklaga beslutet enligt allmänna regler. Förslaget behandlas i avsnitt 11.9. I paragrafen finns en uppräkning av förmåner som grundar sig på den försäkrades SGI. Genom en ny tredje strecksats fogas vänte- penning på sjukpenningnivå till dessa förmåner. Paragrafen handlar om SGI-skydd vid föräldraledighet. I ett nytt tredje stycke görs det klart att SGI-skyddet fortsätter att gälla även efter det att barnet fyllt , om den försäkrade i oavbruten följd helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn och under den tiden får föräldrapenning. Detta är en kodifiering av den rättspraxis som gäller . Någon ändring i sak är inte avsedd. Förslaget behandlas i avsnitt 12.2. Paragrafen är ny och innebär att SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade vårdar barn och får väntepenning enligt 12 a kap. Skyddet är ett komplement till det som gäller vid för- äldraledighet i övrigt enligt 15 §. som föregår själva beslutet om väntepenning får ett SGI-skydd anses följa av den praxis som gäller avseende SGI-skydd under utredningstid. Förslaget behandlas i avsnitt 12.2. Paragrafen gäller bedömningen av arbetsförmågans nedsättning i vissa fall. Ändringen innebär att den särskilda spärregel som finns i paragrafen ska tillämpas också vid prövning av rätt till sjukpenning för tid när den försäkrade annars skulle ha fått väntepenning. I denna situation ska arbetsförmågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den försäkrades förmåga att vårda barn är nedsatt på grund av sjukdom. Förslaget behandlas i avsnitt 12.9. Paragrafen innehåller bestämmelser om när sjukpenning ska kalender- dagsberäknas. Det tillägg som görs i första stycket 2 innebär att sjukpenning alltid ska kalenderdagsberäknas när den försäkrade får sjukpenning för tid då han eller hon annars skulle ha fått vänte- penning. Förslaget behandlas i avsnitt 12.9. Paragrafen handlar om när får upphäva ett beslut om vilandeförklaring utan att den försäkrade har begärt det. I andra stycket införs en ny tredje strecksats. Ändringen innebär att får upphäva ett beslut om vilandeförklaring om den försäkrade helt eller delvis avbryter det arbetsförsök eller de studier som legat till grund för beslutet för att i stället få vänte- penning enligt 12 a kap. SFB. Förslaget behandlas i avsnitt 12.9. Lagen föreslås träda i kraft . Särskilda ikraft- trädande- eller övergångsbestämmelser är inte nödvändiga. Rätten till väntepenning är enligt 12 a kap. 3 § knuten till den platsdag som gäller för barnet enligt skollagen. En sådan platsdag gäller bara när anmälan om förskola kommer in till kommunen eller . Det framgår av de ikraftträdandebestämmelser som före- slås avseende skollagen. Därmed kan väntepenning lämnas endast när anmälan om förskola kommer in till kommunen eller . Ikraftträdandet behandlas i kapitel 13. 17.4Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) I paragrafen anges när frånvaro från arbetet på grund av föräldra- ledighet är semesterlönegrundande. Ändringen i första stycket 2 är endast en språklig modernisering. Av en ny punkt 4 framgår det att föräldraledighet med väntepenning är semesterlönegrundande, om frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sammanlagt inte överstiger eller för en ensamstående förälder . Tid med väntepenning behandlas därmed på samma sätt som tid med föräldrapenning. Förslaget diskuteras i avsnitt 12.1. 17.5Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Översikten över olika former av föräldraledighet kompletteras med två nya punkter. Punkt 6 gäller hel ledighet med väntepenning och punkt 7 gäller delledighet med väntepenning. I de nya punkterna finns hänvisningar till 8 a respektive 8 b §. Nuvarande punkt 6 får en ny numrering. Förslaget behandlas i avsnitt 12.1. Paragrafen handlar om hel ledighet med väntepenning. Det anges att en förälder har rätt till hel ledighet medan föräldern får hel väntepenning enligt 12 a kap. SFB. Paragrafen motsvarar i princip 5 § andra stycket om hel ledighet med föräldrapenning. Förslaget behandlas i avsnitt 12.1. Paragrafen handlar om delledighet med väntepenning. Det framgår att en förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid i den utsträckning som han eller hon får väntepenning. Paragrafen mot- svarar 6 § om delledighet med föräldrapenning. Förslaget behandlas i avsnitt 12.1. Genom ett tillägg i första stycket görs det klart att en arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 a eller 8 b § ska anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med sin anmälan ska arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. När det gäller ledighet med väntepenning får det bli fråga om en uppskattning utifrån den information kommunen lämnar och vad föräldern i övrigt känner till om väntetiderna i kommunen. Förslaget behandlas i avsnitt 12.1. 17.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Paragrafen handlar om ramtid och överhoppningsbar tid. Genom en ändring i första stycket byts ordet föräldrapenning ut mot föräldrapenningsförmån. Om anmälningsmånaden innehåller tid med föräldrapenningsförmån i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor ska den månaden ingå i ramtiden oavsett om förmånen lämnas i form av föräldrapenning, vänte- penning eller tillfällig föräldrapenning. Även i tredje stycket byts ordet föräldrapenning ut mot föräldra- penningsförmån. som innehåller tid med föräldrapen- ningsförmån i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor är alltså inte överhoppningsbar oavsett vilken typ av föräldrapenningsförmån det är fråga om. Genom ändringarna uppnås en bättre överensstämmelse mellan reglerna i 13 a och 15 a §§. Förslaget behandlas i avsnitt 12.3. Paragrafen handlar om dagpenning. Genom en ändring i fjärde strecksatsen byts ordet föräldrapenning ut mot föräldrapennings- förmån. Dagpenning får alltså inte lämnas för tid under vilken den sökande får en föräldrapenningsförmån, oavsett om den lämnas i form av föräldrapenning, väntepenning eller tillfällig föräldrapenning. Förslaget behandlas i avsnitt 12.3. 17.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Paragrafen handlar om fördelning av föräldraförsäkringsavgifter. Ändringen innebär att ordet föräldrapenningsförmån byts ut mot föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Anledningen är att väntepenningen, som också är en föräldrapenningsförmån, inte ska finansieras genom föräldraförsäkringsavgifter. Den ska i stället finansieras på ett annat sätt, i första hand genom betalningar från kommuner enligt 12 a kap. SFB. Den hänvisning till 11 kap. SFB som fanns i paragrafen har bedömts som överflödig och tagits bort. Förslaget behandlas i avsnitt 12.8. 17.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag Paragrafen handlar om samordning med vissa andra förmåner. Uppräkningen i första stycket kompletteras med en ny punkt 2. Ändringen innebär att vårdnadsbidrag inte får lämnas till en vård- nadshavare som för samma kalendermånad eller del därav får vänte- penning enligt 12 a kap. SFB. Den nya punkten medför att num- reringen av de efterföljande punkterna förskjuts. I andra stycket görs en mindre ändring till följd av den nya numreringen. Hänvisningen avser numera första stycket 1–10. Förslaget behandlas i avsnitt 12.6. 17.9Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1988:244) om grupplivförsäkring för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program Paragrafen innehåller bestämmelser om allmän efterskyddstid. Tillägget i andra stycket innebär att efterskyddet fortsätter att gälla för en försäkrad som får hel väntepenning under allmän efter- skyddstid. Det fortsätter att gälla så länge väntepenningen lämnas samt under tid därefter det antal dagar av den allmänna efter- skyddstiden som inte har avräknats före arbetslösheten. Det har även gjorts vissa språkliga moderniseringar i paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 12.4. 17.10Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander Paragrafen handlar om försäkringsskydd för tid när den försäkrade är förhindrad att bedriva studier för vilka utbildningsbidrag för doktorander har beviljats. Tillägget i första stycket 2 innebär att för- säkringsskydd gäller även för sådan tid, om hindret beror på ledig- het i samma omfattning som enligt 11 och 12 a kap. SFB gäller för rätt till väntepenning. Förslaget behandlas i avsnitt 12.6. 17.11Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander Ändringen i paragrafen innebär att väntepenning läggs till bland de förmåner som utbildningsbidraget ska samordnas med. Förslaget behandlas i avsnitt 12.6. 17.12Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Paragrafen handlar om samordning med vissa andra förmåner. Tilläggen innebär att aktivitetsstödet ska minskas även för den som får väntepenning enligt SFB. Förslaget behandlas i avsnitt 12.4. 17.13Förslaget till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Paragrafen handlar om tilläggslån. I andra stycket har en ändring gjorts som innebär att tilläggslån också får lämnas till en studerande som sammanhängande fått väntepenning närmast före studiernas början och som närmast haft en sådan inkomst som anges i första stycket. Ordet uppburit har bytts ut mot fått. För- slaget behandlas i avsnitt 12.10. 17.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Ett tillägg i första stycket 8 innebär att uppgifter om att en arbets- sökande fått väntepenning enligt SFB får behandlas i en arbetsmark- nadspolitisk databas. Förslaget behandlas i avsnitt 12.4. 17.15Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare Paragrafen handlar om samordning av etableringsersättning och andra förmåner. Till uppräkningen i första stycket fogas en ny punkt 3. Av den framgår att etableringsersättning inte får lämnas som väntepenning lämnas enligt 12 a kap. SFB. Den nya punkten medför att numreringen av de efterföljande punkterna förskjuts. Förslaget behandlas i avsnitt 12.5. 17.16Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Paragrafen handlar om etableringsplanens omfattning. I andra stycket införs en ny punkt 3. Den innebär att etableringsplanen får omfatta aktiviteter på 75, av heltid om den nyanlände vårdar barn med väntepenning och därför är förhindrad att delta på heltid. Förslaget behandlas i avsnitt 12.5. Paragrafen handlar om etableringsplanens giltighetstid. Tillägget i andra stycket innebär att det när giltighetstiden bestäms ska bortses från sådan tid som den nyanlände varit förhindrad att delta i aktiviteter på grund av vård av barn med väntepenning. Sådan tid ska alltså inte räknas in i etableringsplanen, under de förutsätt- ningar som anges i paragrafen i övrigt. Ändringen innebär även att hänvisningen till 12 kap. SFB tas bort, för att göra läsningen enklare. Det får anses räcka med en allmän hänvisning till SFB och de hänvisningar som finns i 5 §. Förslaget behandlas i avsnitt 12.5. Särskilt yttrande av sakkunniga och Vi ställer oss bakom utredningens förslag om att kommunens skyldig- het att erbjuda förskoleplats förtydligas genom att begreppet platsdag införs i skollagen samt att en informations- och rapporterings- skyldighet införs för kommunen. Vi delar inte utredningens bedömning av nödvändigheten av att föreslå en så kallad väntepenning. Enligt direktiven får, men behöver inte, utredningen överväga sådana åtgärder som innebär en skyldighet för kommuner att betala någon form av offentligrättsligt reglerad ersättning i form av ekonomisk kompensation till vårdnadshavare i de fall där kommuner inte erbjuder förskoleplats . Utredningens kartläggning av problemets omfattning ger i vår mening inte stöd för att lämna ett sådant förslag . Vår bedömning är att de tre övriga åtgärder som vi ställer oss bakom är väl avvägda i förhållande till problemets omfattning och karaktär och kommer ge god effekt på kommunernas arbete med att erbjuda förskoleplats . Väntepenningen utgör en kraftfull sanktion mot kommunerna. Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den, det vill säga en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Enligt vår bedömning utgör väntepenningen ett oproportionerligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Vidare finns det risk att förslaget om väntepenning kan utlösa krav på ekonomisk kompensation på en mängd andra områden som involverar myndighetsbeslut. Detta är en utveckling med svår- överskådliga effekter som enligt vår mening fordrar mer utförlig utredning och principiella överväganden. Särskilt yttrande av sakkunnig Utredaren föreslår en förskolegaranti som ska bestå av fyra olika åtgärder: 1.Tydlig platsdag i skollagen 4.Kompensation till föräldrar i form av en väntepenning Jag bedömer att de tre första åtgärderna är väl avvägda och att de tillsammans med Skolinspektionens tillsynsarbete kan förväntas ge god effekt på kommunernas arbete med att erbjuda förskoleplats . När det gäller förslaget om väntepenningen, det vill säga den fjärde åtgärden, är det min bedömning att en sådan inte bör införas. Det övergripande motivet är att det redan finns tillräckligt kraft- fulla statliga sanktionsmöjligheter i dagens system. Om Skolinspek- tionen upptäcker att en kommun inte erbjuder förskoleplats inom lagstadgad tid kan myndigheten ingripa. Av skollagen framgår att ett föreläggande får förenas med vite. Dessa sanktionsmöjligheter är relativt nya och dessa bör leda till att situationen förbättras. Vidare anser jag att utredningens kartläggning av problemets omfattning och orsaker inte motiverar att en så pass kraftfull sanktion som väntepenningen införs. Det är av vikt att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen inte går längre än nödvändigt. Det finns även en risk för spridning till andra välfärdsområden om en väntepenning införs. Det blir svårt att motivera varför endast de som får vänta för länge på förskoleplats ska få ekonomisk kompensation från kommunen. Införs motsvarande regler på andra områden kan kostnaderna för staten, kommunerna och landstingen bli mycket stora. Därtill innebär systemet med väntepenning att en sanktionsavgift i vissa fall kommer att tillfalla staten. Den statliga sanktionsavgiften ska enligt utredaren säkerställa att kommunen alltid får betala lika mycket, oavsett vem som drabbas. Därmed uppkommer ett system med dubbla sanktioner från staten, vilket enligt min bedömning inte är en ändamålsenlig ordning. Det bör vara ändamålsenligt med endast ett statligt sanktionssystem via Skolinspektionen och att det är detta system som bör vara det långsiktigt hållbara och kostnadseffektiva sanktionssystemet. Enligt utredningens direktiv ska ett eventuellt införande av ytter- ligare åtgärder eller incitament bland annat vara enkla, transparenta samt kostnadseffektiva. Jag bedömer att förslaget om väntepenning inte lever upp till dessa krav. Som framgår av utredningens underlag är det komplicerat att införa en väntepenning inom ramen för föräldraförsäkringen med svårbedömda konsekvenser för andra ersättningssystem som det kräver att en relativt omfattande administrativ apparat byggs upp för driften. Som framgår av konsekvensbeskrivningen riskerar till exempel IT-kostnaderna att bli mycket höga. Utredningen lyder under kommittéförordningen. Av 14 § i nämnda förordning framgår bland annat att utredningen ska föreslå en finansiering om dess förslag medför kostnadsökningar för staten. Detta framgår också särskilt av direktivet till utredningen. Utredaren bedömer bland annat att IT-kostnaden för att införa vänte- penning uppgår till . Kostnadsuppskattningen är dock mycket osäker och det redovisas alltför knapphändigt för hur utredningen landar i detta belopp. Vidare saknas förslag till finansi- ering. För viktiga delar av utredningens förslag saknas således helt förslag på finansiering. SOU 1972:26 Förskolan del 1. SOU 1972:27 Förskolan del 2. SOU 1993:109 Förtroendevaldas ansvar vid domstolstrots och lagtrots. SOU 1997:72 En lag om socialförsäkringar. SOU 1997:157 Att erövra omvärlden. SOU 2004:118 Beviljats men inte fått. SOU 2005:73 Reformerad föräldraförsäkring – Kärlek, omvårdnad, trygghet. SOU 2005:114 Socialförsäkringsbalk. SOU 2006:86 Mera försäkring och mera arbete. SOU 2007:93 Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. SOU 2008:51 Värdigt liv i äldreomsorgen. SOU 2008:122 Mer om fristående skolor enskild förskoleverksamhet. SOU 2010:29 En ny förvaltningslag. SOU 2012:9 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. SOU 2012:69 Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhörig- invandrare på arbetsmarknaden. Ds 1995:27 Kommunalt domstolstrots och lagtrots. Ds 2000:53 Kommunalt domstolstrots. Ds 2009:13 Konsumenttjänster m.m. 1972:5 med förslag till skadeståndslag m.m. 1973:47 angående förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen, m.m. 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation. 1975:12 med förslag till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207), m.m. 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen. 1977/78:104 med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 1978/79:168 om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m.m. 1979/80:1 om . 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. 1983/84:177 om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer. 1984/85:209 om förskola för alla barn. 1990/91:14 om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. 1991/92:65 om valfrihet i barnomsorgen. 1991/92:106 om vissa socialförsäkringsfrågor. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. 1993/94:121 Kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård m.m. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag. 1994/95:42 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. Enskild barn- omsorg. 1996/97:146 Vissa frågor om personlig assistans. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 1997/98:93 Läroplan för förskolan. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets. 1999/2000:4 Vilande förtidspension. 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m. Prop. 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2007/08:91 Vårdnadsbidrag – familjepolitisk reform. 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar. 2008/09:200 Socialförsäkringsbalk. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2011/12:28 Enklare avbetalningsköp m.m. Prop. 2012/13:1 Budgetpropositionen . Regeringens skrivelser och publikationer 2011/12:3 Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014. Regeringens publikation Öppna jämförelser, S2009.040. 1973:SoU30 i anledning av propositionen 1973:136 om förskole- verksamhetens utbyggnad och organisation jämte motioner. 1975/76:SoU28 med anledning av dels propositionen 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen, dels propositionen 1975/76:100 i vad avser anslag till barnomsorgen, dels ock motioner i ämnet. 1979/80:SoU44 med anledning dels av propositionen 1979/80:1 om , utom såvitt avser följdförfattningar, jämte motioner, dels budgetpropositionen 1979/80:100 i viss del, dels ock proposi- tionen 1979/80:172 om ändrat huvudmannaskap för ungdoms- vårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m.m., jämte motioner. 1983/84:31 om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:177). 1985/86:SoU5 om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209). 1990/91:SoU9 Ändrad ansvarsfördelning inom äldreomsorgen m.m. 1991/92:SoU12 Statsbidrag till alternativ barnomsorg m.m. 1993/94:SoU11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m.