sou · H1B310 · 2013-05-15 00:00:00 — 5.ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs. kallas byggherren, kontrollansva- riga och ansvariga entreprenörer. ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket. Protokollet ska skickas till byggherren och den kontroll- och ansvariga entreprenörer. En kallelse enligt 30 § ska vara skriftlig och skickas till 1. byggherren, 2. den eller de kontrollansva- 2.den eller de kontrollansva- 3.den eller de ansvariga entre- 3. övriga som enligt bygg- 4.övriga som enligt bygg- nadsnämnden bör ges tillfälle För att fullgöra ett rättelseföreläggande enligt denna lag som riktas mot en ansvarig entreprenör ska besluta om tillträde till fastighet och byggnad för den ansvarige entreprenör som ska vidta de åtgärder som avses i föreläggandet. Om det på en fastighet eller i fråga om ett byggnadsverk har vidtagits en åtgärd i strid mot denna lag eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, får förelägga den som äger fastigheten eller byggnadsverket att vidta rättelse inom (rättelseföreläggande). Om åtgärden har vidtagits vid nybyggnad av bostadshus för byggkonsument eller vid tillbyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en- och tvåbostadshus för byggkonsument ska efter godkännande från den som äger fastigheten eller byggnaden förelägga ansvarig entreprenör enligt kontrollplan. Ett föreläggande mot ansvarig entreprenör förutsätter att enkelt kan fastställa vilken ansvarig entreprenör som vidtagit den åtgärd som ska rättas och att denne kan nås med skälig arbetsinsats. Ägare av fastigheten eller byggnaden ska informeras om beslutet att rikta föreläggandet mot ansvarig entreprenör. Kan inte efter föreläggande mot ansvarig entreprenör få till stånd rättelse inom skälig tid får rikta föreläggandet mot den som äger fastigheten eller byggnaden. får inte besluta om ett föreläggande om det har förflutit från överträdelsen. Den tioårsgräns som anges i Den tioårsgräns som anges i andra stycket gäller inte om sjätte stycket gäller inte om överträdelsen är att någon olov- överträdelsen är att någon olov- ligen har tagit i anspråk eller ligen har tagit i anspråk eller inrett en bostadslägenhet för ett inrett en bostadslägenhet för ett väsentligen annat ändamål än väsentligen annat ändamål än 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för ärenden som har påbörjats före . lag om försäkring för åtgärdande av vissa byggfel Härigenom föreskrivs att lag om försäkring för åtgärdande av vissa byggfel ska ha följande lydelse. Tillämpningsområde, definitioner m.m. 1 § En åtgärdandeförsäkring ska finnas vid nybyggnad, tillbyggnad och ombyggnad av en- och tvåbostadshus samt vid nybyggnad av flerbostadshus som är avsett för bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastigheter. En åtgärdandeförsäkring ska även finnas när byggnad som huvudsakligen används eller har använts för annat ändamål än bostad, inreds för eller ianspråktas som en- och tvåbostadshus, flerbostadshus som är avsett för en bostadsrättsförening eller för ägarlägenhetsfastigheter. Trots första stycket behöver en åtgärdandeförsäkring inte finnas om byggkostnaden inte överstiger tio prisbasbelopp beräknat enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110) eller för nybyggnad, tillbyggnad och ombyggnad av en- och tvåbostadshus där byggnadsarbetet huvudsakligen utförs av byggherren själv för det egna boendet. När åtgärdandeförsäkring krävs enligt första och andra styckena ska denna vara registrerad enligt 3 § för att startbesked ska kunna ges i enlighet med 10 kap. 23 § (2010:900). 2 § I denna lag avses med byggherre: den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten, byggkostnad: den sammanlagda kostnaden för markarbete, byggnadsarbete, material och projektering, exklusive kostnad för markförvärv och kommunala avgifter försäkringsgivare: den som tillhandahåller och tecknar åtgärdandeförsäkring, försäkringshavare: den som äger bostadshus, ägarlägenhetsfastighet eller gemensamhetsanläggning för ägarlägenhetsfastigheter för vilket det finns åtgärdandeförsäkring registrerad, nybyggnad: uppförande av en ny byggnad, ombyggnad: ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas, tillbyggnad: ändring av en byggnad som innebär en ökning av byggnadens volym. 3 § Byggherren ska se till att det finns en åtgärdandeförsäkring om det krävs en sådan enligt denna lag. Försäkringsgivaren ska vid tecknad åtgärdandeförsäkring låta registrera försäkringen enligt lag (2006:985) om energideklaration för byggnader och registrering av åtgärdandeförsäkring. Försäkringsgivaren ansvarar i och med registreringen för att försäkringen uppfyller de krav som gäller enligt denna lag. 4 § En åtgärdandeförsäkring ska omfatta a)utförande av erforderlig utredning för att kontrollera om ersättningsbart fel eller skada enligt b)–d) föreligger, b)kostnader för att åtgärda fel i byggnadens konstruktion, det material som använts i byggnadsarbetet eller som beror på utförandet av arbetet och som innebär avvikelse från de tekniska egenskapskrav som gällde vid tiden för utförandet enligt (2010:900) eller föreskrifter angående tekniska egenskapskrav som meddelats med stöd av , c)kostnader för att åtgärda skada på byggnaden som beror på fel enligt b) samt d)annan väsentlig skada på byggnad som beror på byggnadens konstruktion, det material som använts i byggnadsarbetet eller utförandet av arbetet. Åtgärdandeförsäkringen ska inte omfatta skador som täcks av gällande fastighetsförsäkring, villaförsäkring eller bostadsrättsförsäkring. Åtgärdandeförsäkringen ska inte heller omfatta fel och skador som omfattas av lag (2014:xx) om färdigställandeskydd. 5 § En åtgärdandeförsäkring ska omfatta fel och skada enligt 4 § som anmälts till försäkringsgivaren efter godkänd slutbesiktning i entreprenaden. Har slutbesiktning inte gjorts räknas tiden från tidigaste slutbesked enligt någon av bestämmelserna i 10 kap. 34, 35 eller 36 §§ (2010:900). Villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning 6 § En åtgärdandeförsäkring får innehålla villkor om att försäkringsgivarens ansvar för utredning, fel och skada enligt 4 § är begränsat till visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp). Försäkringsbeloppet får begränsas till av byggkostnaden, dock lägst tio prisbasbelopp beräknat enligt 2 kap. 6 och 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110). 7 § En åtgärdandeförsäkring ska gälla med en självrisk. Självrisken får vad avser en- och tvåbostadshus eller ägarlägenhetsfastighet inte överstiga ett prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110) och avseende flerbostadshus eller gemensamhetsanläggning för ägarlägenhetsfastigheter inte överstiga fem prisbasbelopp. Kostnader för utredning samt åtgärdande av fel och skada enligt 4 § betalas av försäkringshavaren upp till gällande självrisk. Överskjutande kostnader betalas av försäkringsgivaren intill försäkringsbeloppet. Försäkringen ska gälla med en självrisk per anmält fel eller skada. Om flera fel eller skador som omfattas av försäkringen upptäcks vid utredningen och åtgärdandet av ett anmält fel eller skada på grund av fel ska en självrisk gälla för samtliga genom utredningen och åtgärdandet konstaterade fel och skador som omfattas av försäkringen. 8 § Försäkringsgivaren har utredningsansvar för anmält fel eller skada. Utredningen ska påbörjas omgående efter anmälan. Resultatet av utredningen ska redovisas till försäkringshavaren. Försäkringsgivaren ska rådgöra med försäkringshavaren och med den leverantör eller entreprenör som anlitas för åtgärdande och senast från anmält fel eller skada upprätta en åtgärdandeplan. I åtgärdandeplanen ska redovisas tillvägagångs- sättet för åtgärdandet samt tidpunkt för när åtgärdandet beräknas vara klart. Om det under arbetet med åtgärdandet framkommer omständigheter som kan påverka tidpunkten för åtgärdandets färdigställande ska åtgärdandeplanen revideras och meddelas försäkringshavaren. Försäkringsgivaren ansvarar gentemot försäkringshavaren för att ett åtgärdande genomförs enligt åtgärdandeplanen. Försäkringsgivarens krav och regressrätt 9 § Försäkringsgivaren får vid konstaterat fel eller skada enligt 4 § för försäkringshavarens räkning framställa krav gentemot berörd leverantör, entreprenör, projektör eller annan konsult. Resultatet av den utredning som försäkringsgivaren låtit ta fram enligt 8 § ska redovisas till den mot vilken kravet riktas. En försäkringsgivare som påbörjat åtgärdande av fel eller skada enligt 3 § övertar den rätt till ersättning som försäkringshavaren kan ha med anledning av felet eller skadan mot leverantör, entreprenör, projektör eller annan konsult. Försäkringshavaren får inte till nackdel för försäkringsgivaren genom avtal avsäga sig eller begränsa sin rätt till ersättning som tillkommer honom enligt lag, avtal eller allmänna skadeståndsrättsliga principer. Vid regresstalan mot den ansvarige ska försäkringsgivaren även inkludera försäkringshavarens självrisk och vid bifall till talan återbetala den delen till försäkringshavaren. Vid delvis bifall ska återbetalning av försäkringshavarens självrisk göras proportionellt i förhållande till faktiskt erhållen regressersättning. Förbud mot ändring av försäkringsvillkor 10 § Försäkringsgivaren och försäkringshavaren får, efter det att försäkring tecknats, inte träffa avtal som medför att försäkringsvillkoren inte längre uppfyller kraven på en åtgärdandeförsäkrings innehåll enligt denna lag. 11 § Försäkringsvillkoren får inte innehålla bestämmelser som begränsar rätten att vid tvist få ärendet prövat i allmän domstol. 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. ska upphöra att gälla. 2.Lagen om byggfelsförsäkring m.m. gäller fortfarande för ärenden enligt (2010:900) som påbörjats före . Härigenom föreskrivs att lag om färdigställandeskydd ska ha följande lydelse. Tillämpningsområde, definition m.m. 1 § Om en näringsidkare har åtagit sig att för en konsuments räkning utföra nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av en- eller tvåbostadshus ska det finnas ett färdigställandeskydd, som består av en försäkring eller en bankgaranti. När färdigställandeskydd krävs enligt denna lag ska ett bevis om detta visas upp för i enlighet med 10 kap. 23 § (2010:900) för att startbesked ska kunna ges. 2 § I denna lag avses med byggherre: den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten, byggkostnad: den sammanlagda kostnaden för markarbete, byggnadsarbete, material och projektering, exklusive kostnad för markförvärv och kommunala avgifter, försäkringsgivare: den som tillhandahåller ett färdigställandeskydd, försäkringshavare: den som äger bostadshus för vilket det finns ett färdigställandeskydd, nybyggnad: uppförande av en ny byggnad, ombyggnad: ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden till en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas, tillbyggnad: ändring av en byggnad som innebär en ökning av byggnadens volym. 3 § Ett färdigställandeskydd behöver inte finnas om den sammanlagda byggkostnaden inte överstiger tio prisbasbelopp beräknat enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). 4 § Byggherren ska se till att det finns ett färdigställandeskydd, om det krävs ett sådant enligt denna lag. 5 § Ett färdigställandeskydd ska omfatta skälig ersättning för 1.extra kostnader för att slutföra arbetena, 2.kostnader för att avhjälpa fel som en besiktningsman har anmärkt på vid en slutbesiktning enligt 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716), och 3.kostnader för att avhjälpa skador på byggnaden som har orsakats av fel enligt 2 ovan. Färdigställandeskyddet ska, till den del det avser ersättning för kostnader enligt första stycket 1, få tas i anspråk om näringsidkaren hamnar i sådant dröjsmål som ger konsumenten rätt att häva avtalet enligt 29 § konsumenttjänstlagen. Till den del färdigställandeskyddet avser ersättning enligt första stycket 2 eller 3 ska det få tas ianspråk om näringsidkaren har gått i konkurs eller av annan anledning inte kan fullgöra sitt åtagande. Ett färdigställandeskydd ska innehålla villkor om att det gäller även om byggnaden övergår till ny ägare. 6 § Ett avtal om färdigställandeskydd får, utöver vad som följer av 7–9 §§ inte innehålla villkor som inskränker på konsumentens rätt att ta färdigställandeskyddet i anspråk. Avtalet får inte heller innehålla villkor om att konsumenten ska svara för en viss självrisk. 7 § Ett avtal om färdigställandeskydd ska innehålla villkor som säkerställer att belopp som tas i anspråk och används för att täcka sådana kostnader som avses i 5 §. 8 § Ett färdigställandeskydd får begränsas till ett visst belopp. Det ska dock alltid motsvara av det avtalade priset för den åtgärd som omfattas av skyddet. 9 § Om ett avtal om färdigställandeskydd innehåller ett villkor som innebär att en begäran om att ta skyddet i anspråk måste framställas , får villkoret inte begränsa konsumentens rätt att framställa sådan begäran mer än vad som framgår av andra stycket. När det gäller ersättning enligt 5 § första stycket 1 får ett villkor som avses i första stycket innebära att begäran ska göras utan oskäligt dröjsmål efter det att konsumentens rätt att häva avtalet med näringsidkaren uppkommit. När det gäller ersättning enligt 5 §, första stycket 2 och 3, får villkoret innebära att begäran ska göras från den dag då entreprenaden godkändes vid en slutbesiktning enligt 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716). Villkor om försäkringsgivarens övertagande av rätt till ersättning 10 § Ett färdigställandeskydd ska innehålla villkor om att 1.en försäkringsgivare, som betalar ut ersättning på grund av färdigställandeskyddet, övertar den rätt till ersättning som byggnadens ägare kan ha mot den som på grund av avtal eller eget vållande eller på annan grund är ersättningsskyldig med anledning av felet eller skadan och som inte ägaren själv tar i anspråk, 2.byggnadens ägare inte får till nackdel för försäkringsgivaren genom avtal avsäga sig den rätt till ersättning som tillkommer honom enligt avtal eller allmänna skadeståndsrättsliga bestämmelser. Förbud mot ändring av försäkringsvillkor 11 § Försäkringsgivaren och försäkringshavaren får, efter det att färdigställandeskydd tecknats, inte träffa avtal som medför att försäkringsvillkoren inte längre uppfyller kraven på ett färdigställandeskydds innehåll enligt denna lag. Villkor om regressrätt m.m. 12 § Vad som sägs i 7–9 §§ gäller även för bankgaranti, om inte annat följer av lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller av föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Med försäkringsgivare jämställs den som ansvarar för färdigställandeskyddet och med försäkringshavare jämställs konsumenten. 13 § Avtalsvillkoren för färdigställandeskydd får inte innehålla bestämmelser som begränsar rätten att vid tvist få ärendet prövat i allmän domstol. 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. ska upphöra att gälla. 2.Lagen om byggfelsförsäkring m.m. gäller fortfarande för ärenden enligt (2010:900) som påbörjats före . lag om ändring i lag (2006:985) om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om energideklaration för byggnader, dels att det i lagen ska införas nya paragrafer, 2 a § och 16 a §, dels att rubriken före 16 § ska ha följande lydelse och dels att lagens namn ska ha följande lydelse. Lag om energideklaration för Lag om energideklaration för byggnader och registrering av deklarationer ska även användas för registrering av åtgärdande- i lag (2014:xx) om försäkring för åtgärdande av vissa byggfel. I register över energideklarationer ska även registreras åtgärdandeförsäkringar enligt lag (2014:xx) om försäkring för åtgärdande av vissa byggfel. Bestämmelserna i 2 a § och 16 a § träder i kraft . förordning om ändring i förordning (2006:1592) om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen om energideklaration för byggnader, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 17 a §, dels att 13 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken före 13 § ska ha följande lydelse och dels att lagens namn ska ha följande lydelse. Förordning om energidekla- Förordning om energideklaration för byggnader ration för byggnader och registrering av åtgärdandeförsäk- Överlämnande av energideklarationer och besiktningsprotokoll till Överlämnande av energideklaration och besiktningsprotokoll samt registrering av åtgärdandeförsäkring får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklarationer och besiktningsprotokoll. får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklarationer och besiktningsprotokoll samt besked om åtgärdandeförsäkringar. får medge direktåtkomst till energideklarationsregistrets avdelning för åtgärdandeförsäkring till: a) den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet, om det sker för det ändamål som anges i 10 kap. 23 § (2010:900), b)försäkringsbolag som tillhandahåller åtgärdandeförsäkring och c)byggnadens ägare. Bestämmelserna i 13 och 17 a § träder i kraft . Regeringen beslutade om direktiv för utredningsarbetet vid regeringssammanträde , Dir. 2011:100 (bilaga 1). Enligt direktiven ska den särskilde utredaren se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i . Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Vidare ska utredaren analysera vilka effekter tillämpningen av bestämmelserna av de tekniska egenskapskraven samt kommunernas särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. Denna del av direktivet behandlades i delbetänkandet 2012:86, Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. Delbetänkandet överlämnades till regeringen . Av ursprungsdirektiven framgår även att utredningsarbetet omfattar förutsättningarna för att dela upp byggherreansvaret vid bostadsbyggande på olika aktörer i byggprocessen. Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs. Förslagen ska säkerställa att föreskrivna krav uppnås på samhällsekonomiskt effektivt sätt. Av stor betydelse är också de bestämmelser som föreslås utformas så att god konkurrens främjas som ett hållbart byggande stimuleras. Det står utredaren fritt att utöver vad som anges i dessa direktiv lämna förslag som har nära samband med uppdraget eller till de ytterligare förenklingar av bygglagstiftningen som bedöms lämpliga. Vid bedömningen av regelverket ska den nya (2010:900) utgöra utgångspunkt. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv, Dir. 2012:88 (bilaga 2), för utredningsarbetet vid regeringssammanträde . Utredaren fick nu i uppdrag att också utreda behovet att ge konsumenter ett ekonomiskt skydd i de fall det under den lagstadgade tioåriga reklamationstiden i 61 § konsumenttjänstlagen (1985:716) respektive 4 kap.19 b § jordabalken uppträder ett fel eller skada till följd av fel i ett småhus som uppförts eller byggts till av en näringsidkare (småhusentreprenad), eller som en konsument köpt av en näringsidkare och konsumenten inte får rättelse genom reklamation. Utredaren ska också lämna förslag på hur ett sådant skydd kan utformas. Tilläggsuppdraget och frågan i ursprungsdirektiven om att utreda förutsättningarna att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen skulle ursprungligen ha redovisats . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv, Dir 2013:13 (bilaga 3), för utredningsarbetet vid regeringssammanträde . Utredningstiden förlängdes ytterligare. Uppdraget ska redovisas . 2Utredningsarbetets omfattning och genomförande Utredningen har antagit namnet (S 2011:10). Utredningen har till regeringen överlämnat ett delbetänkande 2012:86, Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. De två återstående frågorna utredningen har haft att behandla är sammanfattningsvis frågan om delat byggherreansvar och frågan om behovet av en eventuell ersättning till lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. Arbetet vad gäller en eventuell ersättning till lagen om byggfelsförsäkring m.m. inleddes med en hörning med några av de försäkringsbolag som tillhandahåller produkter inom byggfelsförsäkringar. Arbetet har bedrivits i kontakt med en referensgrupp bestående av sex personer. Referensgruppen har bestått av (), (t.o.m. och därefter ), (), (BBH Arkitekter , särskild kompetens inom tillgänglighet), (Föreningen ) och (f.d. bygglovschef och sekreterare i och dess betänkande SOU 2008:68). Arbetet har vidare bedrivits i kontakt med de etablerade försäkringsbolag som tillhandahåller produkter inom byggfelsförsäkringar tillsammans med andra tänkbara tillkommande försäkringsbolag att tillhandahålla sådana försäkringsprodukter. Även branschorganisationen har deltagit i arbetet. Diskussioner har förts med , Byggutbildarna. Samråd har skett med chefsjuristen , Villaägarnas och har tagit del av utredningens förslag . om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser enligt Den som låter utföra byggnadsarbeten – dvs. byggherren1 – ansvarar för att arbetena utförs i enlighet med: a)beviljat bygglov och b)bestämmelser i , plan- och byggförordningen (PBF) samt föreskrifter. bevakning av att byggherren uppfyller dessa krav sker genom bestämmelserna i 10 kap. PBL. Förutom kontroll att bygglov följs ska dessa bestämmelser säkra att 1) byggnadsverk i tekniskt avseende (hållfasthet, brandskydd m.m.) projekteras enligt samhällets krav och 2) byggnadsarbeten därefter genomförs så att byggnadsverkets slutliga utformning och konstruktion uppfyller samhällets krav. 3.1Vad hanteras i bygglov respektive kontroll enligt 10 kap. PBL? Gränsdragningen mellan bygglovsprövning enligt 9 kap. PBL och byggkontroll enligt 10 kap. PBL kan förenklat beskrivas som att bygglovet behandlar markanvändning och byggnadens yttre medan byggkontrollen tar sikte på byggnadens tekniska egenskaper. Byggkontrollen enligt 10 kap. innebär dock inte att utför någon fullständig förhandsgranskning avseende byggnads- 1 Se begreppets definition i 1 kap. 4 § PBL och det s.k. byggherreansvaret i 10 kap. 5 § PBL. Nuvarande bestämmelser om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser ska endast översiktligt bedöma om dessa krav kan antas uppfyllas2. ska inte heller utföra någon egentlig kontroll av utförandet. Kontrollsystemet i PBL innebär i stället att , enkelt uttryckt, kontrollerar att bygget kontrolleras. Detta sker genom att fastställer en kontrollplan för det aktuella projektet. Av kontrollplanen framgår i vilka avseenden byggnadsarbetena ska kontrolleras och om kontroll ska ske genom byggherrens dokumenterade egenkontroll eller av certifierade sakkunniga.3 Motiven till ovannämnda uppdelning i bygglov respektive byggkontroll går tillbaka till tiden . Bygglovsprövningen innefattade då även byggnaders tekniska egenskaper. I praktiken hade dock kommunernas byggnadsnämnder inte resurser att förhandsgranska om ett presenterat byggprojekt skulle komma att uppfylla samhällets alla krav vad gäller tekniska egenskaper. Detta ledde till oklarheter. verkligen godkänt byggnadens tekniska egenskaper så som de presenterades i visade handlingar? Genom lagändringar 1995 inskränktes därför granskning i bygglovet till att enbart avse byggnadens lokalisering, placering och yttre utformning samt tomtens anordnande. Detta innebar att krav avseende konstruktion, hållfasthet etc. inte prövades i lovet utan flyttades till ett kontrollskede efter bygglov. Även kraven avseende byggnadens inre utformning i fråga om lämplighet för avsett ändamål och tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga flyttades från bygglovet till skedet efter bygglov.