sou · H1B328d2 · 2013-05-03 00:00:00 — utför administrativa och handläggande uppgifter åt myndigheten. Ledamöter och ersättare utses av för en bestämd tid, av vilka en ledamot ska utses till ordförande och en till vice ordförande. Ärendena avgörs efter föredragning. Nämnden får i arbetsordningen bestämma eller i ett enskilt fall besluta att ärenden som avgörs genom delegation inte behöver föredras. Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till någon som utför uppgifter åt nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. består KFN av sju ledamöter, varav en ordförande och en vice ordförande. Övriga fem ledamöter representerar olika intressen. var generaldirektören för ordförande i nämnden, men numera utser Finans- inspektionen ordförande som inte behöver vara anställd på inspektionen. Nuvarande ordförande är tjänsteman på . Sekreterargöromål utförs av en tjänsteman vid . Som beskrivs närmare i följande avsnitt, har nämnden fastställt krigsförsäkringsvillkor, ingått krigsutbrottsavtal och särskilda avtal i anslutning till dessa samt träffat återförsäkringsavtal och avtal angående teckning av statlig krigsförsäkring, s.k. agentavtal, med . KFN ska enligt sin instruktion fastställa villkor för försäkring som den meddelar. Nämnden har fastställt sådana villkor för fartyg, flyg, varutransporter och lagringsförsäkring mot krigsrisk. Dessa villkor finns återgivna i bilaga 6. Lagen ger även utrymme för KFN att verka som återförsäkrare. Som motiv anför regeringen att försäkringsföretagen har inte för avsikt att meddela krigsförsäkringar under krigsförhållanden.15 Några villkor för återförsäkring har inte förberetts. Som exempel återges här villkoren för fartyg. Enligt dessa ansvarar KFN för 1.skadehändelser och ansvar som direkt orsakas av a)militärt bruk av projektiler, bomber, raketer, robotar, torpeder, minor, sprängmedel eller annat för sitt ändamål använt stridsmedel, inklusive kärnstridsmedel, b)embargo, beslag, uppbringning, konfiskation eller annat ingrepp av främmande makt, som befinner sig i krig, vare sig krig förklarats eller ej, utför krigsliknande operationer eller vidtager förberedelseåtgärder för krig i syfte att ta makten, c)deltagare i inbördeskrig, krigsliknande operation, revolution eller uppror ledande till inbördeskrig, d)att fartyg till följd av krig eller krigsliknande förhållanden framförts på ett från fredsförhållanden avvikande sätt, såsom då 1998/99:85 s. 60. -fartyget framförts i konvoj, eller -vid fartygets navigering de hjälpmedel som normalt skulle ha varit tillgängliga inte kunnat användas, eller -fartyget nödgats gå i led eller farvatten, som inte skulle ha använts under vanliga förhållanden, 2.på fartyget fallande bidrag till gemensamt haveri förorsakat av händelse som omfattas av försäkringen, 3.fartygets bidrag till kostnad för uppehåll enligt 14 kap. 40 § sjölagen (1994:1009), dock endast i fall fartyget anlöpt hamn för visitation av fartyg eller last och endast för uppehållstiden utöver samt med undantag för in- och utlöpande av visitationshamnen, 4.på fartyget fallande bärgarlön som inte är gemensamt haveri och på fartyget fallande ersättning till tredje man, 5.terrordåd, sabotage eller myteri direkt orsakat av krigsliknande förhållanden, 6.personer som deltar i strejk, lockout eller andra arbetsmarknadskonflikter eller upplopp, kravaller eller liknande oroligheter, om arbetsmarknadskonflikten eller oroligheterna är direkt orsakade av händelser som avses i punkterna 1 a)–c) eller 5. KFN har således tolkat att de risker som anges i 1–6 antingen utgör en krigsrisk eller en risk för embargo m.m. enligt 4 kap. 1 § 1 och 2, krigsförsäkringslagen. På motsvarande sätt har KFN tolkat vad som ska avses med sådan risk för flyg, varutransporter och lagringsförsäkring. Den statliga krigsförsäkringsorganisationen bygger på samverkan med försäkringsbranschen. Det aktuella beredskapsorganet för försäkringsföretagen inom transportförsäkringsområdet är . bildades och har som ändamål att fungera som beredskapsorgan för den svenska sjö- och transportförsäkringsverksamheten. Poolen är en sammanslutning av de försäkringsbolag som bedriver direkt sjö- och transportförsäkringsverksamhet i Sverige.16 Medlemmarna i Poolen träffade ett beredskapsavtal som innebär att poolen fungerar som medlemmarnas centralorgan när avtalet träder i tillämpning.17 ges genom avtalet fullmakt att med bindande verkan för medlemmarna meddela sådana försäkringar som närmare anges i avtalet. Vidare ska poolen företräda medlemmarna vid förhandlingar med myndigheter eller andra intresseparter. Poolen är indelad i fyra sektioner, den första för varuförsäkring för sjö- och lufttransporter, den andra för rena landtransporter, den tredje för kaskoförsäkring av fartyg och försäkring av därmed sammanhängande intressen samt försäkring av varvsrisker och den fjärde för protection- och indemnityrisker. KFN har tecknat ett avtal gällande teckning av statlig försäkring, s.k. agentavtal, för kasko, varor och annan försäkring med . När krigsutbrottsavtalet blir tillämpligt kommer KFN att meddela transportförsäkring mot krigsrisk. ska då fungera som KFN:s agent. ska för KFN:s räkning och enligt givna instruktioner sluta avtal om krigsförsäkring för kasko, varor och varvsrisker samt därmed sammanhängande intressen, utfärda försäkringsbrev, uppbära och kvittera på förmedlade försäkringar samt verkställa av KFN beordrade utbetalningar. KFN fastställer det högsta belopp som får teckna på kasko samt beträffande varutransporter på en och samma köl. träder i tillämpning när krigsutbrottsavtalet har trätt i kraft. avser inte luftfartsförsäkring och inte motorfordonsförsäkring. 16Medlemmar var Alandia, (), Chartis Europe S.A, , , , If Skadeförsäkring, , och . 17Beredskapsavtalet finns återgivet i SOU 1994:130, bilaga 12. Något nytt beredskapsavtal har inte upprättats . Maj:t att tillsätta en med uppgift att vidta förberedande åtgärder för ordnande av statlig krigsförsäkring i händelse av ett krigsutbrott. Nämnden upptog förhandlingar med Svensk Krigsförsäkringspool18 som var det organ där de svenska sjöförsäkringsbolagen hade sina krigsförsäkringar.19 senare, , återkom nämnden med ett förslag till krigsutbrottsavtal, som innebar att statens ingripande vid eventuellt krigsutbrott skulle komma att ske automatiskt. Samtliga direkt försäkrade löpande krigsförsäkringar som de anslutna försäkringsbolagen tecknat omfattades av det automatiska övertagandet. Avtalet innebar visst ansvar för de privata bolagen för sådana krigsförsäkringar som var löpande vid krigsutbrottet, men ansvaret begränsades till två gånger den svenska poolens fastställda självbehåll. Avtalet skulle upphöra om råkade i krig. Förslaget ledde till en proposition till , som antog förslaget, varefter nämnden bemyndigades att underteckna avtalet. Såväl poolen som nämnden räknade med att förlusterna i samband med krigsutbrottet skulle bli väsentliga genom bombning mot hamnar där ett flertal svenska fartyg och varor kunde finnas. Något sådant hände inte utan skadorna blev obetydliga. förberedde nämnden krigsförsäkringsvillkor för kasko och varor samt anskaffade lokal och utrustning. Kriget bröt ut och påbörjade sitt arbete dagen därpå. Nämndens verksamhet styrdes av en instruktion utfärdad av Kungl. Maj:t (SFS nr 596/1939). Verksamheten skulle begränsas till att gälla försäkring eller återförsäkring, när sådan prövades vara av väsentlig betydelse för vidmakthållande av svensk handel och sjöfart. 18Erfarenheterna efter var att det var önskvärt att uppnå så stor riskutjämning som möjligt och att upprätta ett starkt återförsäkringsskydd. Bland försäkringsgivarna uppstod därför tanken på att bilda en nordisk organisation för krigsförsäkring. 1935 bildades Nordisk Krigsförsäkringspool, som var avsedd att utgöra ett fördelnings- och återförsäkringsorgan för av nordiska transportförsäkringsgivare tecknade krigsrisker. Den nordiska krigsförsäkringspoolen bestod av sammanslutningar av en svensk, en dansk, en norsk och en finsk krigspool, vilka var för sig innefattade samtliga försäkringsbolag som i respektive länder bedrev sjöo ch annan transportförsäkring, se prop. nr 10 , s. 6. 19SOU 1952:50 s. 1051. viljades därför endast av svenska fartyg och för export från eller import till . I vissa undantagsfall medgavs även kaskoförsäkring av utländska fartyg, när resan ansågs vara av vikt för folkförsörjningen och det inte fanns annan försäkring att få.20 Av instruktionen framgick vidare att nämndens beslut angående beviljande eller vägran av försäkring liksom beträffande premiesättning och fastställande av försäkringsvärde inte kunde överklagas. När kriget var slut upphörde Statens krigsförsäkringsämnd med sin försäkringsverksamhet. upprättades nya krigsutbrottsavtal. En förutsättning för att nämnden skulle kunna avvecklas under det ovissa utrikespolitiska läge som rådde efter kriget var att man skapade anordningar som gjorde att de privata bolagen kunde överta verksamheten utan att riskera att det skulle leda till en kraftig premieuppgång vid en uppkommande kris. Eftersom erfarenheterna från krigsutbrottsavtalen i anslutning till var goda valdes ett liknande arrangemang igen. träffade med godkännande ett nytt krigsutbrottsavtal med de svenska sjöförsäkringsbolagen.21 gavs avtalet inte formen av ett återförsäkringsavtal, utan staten skulle i händelse av utbrottet av ett krig som skulle i väsentlig grad beröra svensk handel och sjöfart automatiskt överta hela ansvaret för de av försäkringsgivaren tecknade krigsförsäkringarna, med retroaktiv verkan från fientligheternas öppnande. Bolagen hade endast att till staten anmäla samtliga vid krigsutbrottet löpande krigsrisker.22 Staten trädde alltså enligt avtalet in direkt som försäkringsgivare. Det nya avtalen kom till stånd och gällde . Krigsutbrottsavtalen kom därefter på krigsförsäkringsnämndens initiativ att utvidgas till att även omfatta återförsäkringsavtal rörande civilrisker i alla grenar av transportförsäkring och i brand-, maskin-, trafik- och ansvarighetsförsäkring. Det skäl som nämnden anförde och som departementschefen instämde i var att under krigsförhållanden försäkringsbolagens normala återförsäkringsförbindelser med utlandet kunde komma att bli avbrutna.23 Åren 1963, 1964, 1967 och 1974 träffades nya krigsutbrottsavtal. 20SOU 1952:50 s. 1052. 1960:3 s. 6 f. 1961:172 s. 9 och 19 f. Krigsutbrottsavtalen avsåg också transportförsäkringar men främst fiskefartyg. krigsutbrottsavtal täckte flygkaskoförsäkringar. Genom avtalen övertog staten som direktförsäkringsgivare krigsförsäkringsansvaret för dessa försäkringar. I utredningen som föregick den nuvarande krigsförsäkringslagen framfördes ståndpunkten att en utgångspunkt även i fortsättningen för krigskaskoförsäkring för fartyg bör vara att krigsutbrottsavtal ska kunna träffas i fråga om svenskregistrerade fartyg som är försäkrade i ett svenskt försäkringsbolag.24 Utredningen ansåg beträffande fartyg att svenskregistrerade fartyg som är försäkrade i ett svenskt försäkringsbolag liksom tidigare skulle kunna omfattas av krigsutbrottsavtal. Vidare ansåg utredningen att frågan om hur skulle kunna få tillgång till utlandsflaggade men svenskkontrollerade fartyg måste lösas först innan det gick att ange hur möjligheten till statlig krigsförsäkring genom krigsutbrottsavtal eller liknande för sådana fartyg ska användas. Krigsutbrottsavtal borde också kunna tecknas med här etablerade utländska försäkringsbolag. Resonemanget gick ut på att nämnden med sina begränsade resurser med nödvändighet måste hantera verksamheten via en sammanslutning av bolag som finns i . När det gäller krigsutbrottsavtal för flygplan konstaterade utredningen att de större flygbolagen inte längre hade krigsförsäkringar i och alltså inte omfattades av krigsutbrottsavtalen. Det föreslogs att nämnden borde granska frågan och undersöka hur en lösning skulle kunna åstadkommas. Beträffande motorfordon föreslog utredningen inte att det skulle tecknas krigsutbrottsavtal. När det gällde krigsutbrottsavtal för transportförsäkring av varor föreslogs att nämnden borde skapa en möjlighet att säga upp övertagna försäkringar avseende ointressanta varor. Utredningen föreslog inte något krigsutbrottsavtal för helt inhemska varutransporter. Utredningen övervägde att begränsa krigsutbrottsavtalens tillämpningsområde till transporter som är av betydelse från försörjningssynpunkt men avvisade den tanken på grund av att en sådan ordning är förenad med alltför stora praktiska svårigheter. En möjlighet att säga upp övertagna försäkringar utan intresse ur försörjningssynpunkt förespråkades. 24 SOU 1994:130 s. 172 ff. Regering och riksdag bedömde att KFN borde ha möjlighet att träffa avtal om övertagande av krigsrisker inom sitt försäkringsområde. Avtalen ska underställas regeringen för godkännande om de innebär annat än mindre avvikelser från gällande ordning. I motsvarande mån ska även ändringar i gällande avtal underställas regeringen för godkännande. KFN har träffat krigsutbrottsavtal med försäkringsgivare avseende transportförsäkringar, kaskoförsäkring för motorfordon och flygkaskoförsäkring. Regeringen har godkänt avtalen genom beslut (Fi2000/2411). Utformningen av avtalen är likartad. för transportförsäkringar återges i bilaga 4. Genom krigsutbrottsavtalen har staten åtagit sig att överta ansvaret för hela den krigsrisk avseende svenska intressen som av försäkringsbolaget då är täckt av löpande direkt tecknade transportförsäkringar. För en diskussion om begreppet svenskt intresse se avsnitt 5.5.3. Krigsutbrottsavtalen blir tillämpliga automatiskt om är i krig. De blir tillämpliga efter beslut av regeringen under förutsättning att är i krigsfara eller att det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller att har varit i krig eller krigsfara. När avtalen blir tillämpliga övertar staten ansvaret från försäkringsgivarna för hela den krigsrisk av svenska intressen, som är täckt genom löpande direkt tecknade transportförsäkringar (§ 2). För krigsförsäkring som övertas av staten enligt § 2 gäller från tiden för övertagandet KFN:s försäkringsvillkor. Samtliga försäkringsgivare som antingen har svensk koncession och bedriver rörelse i eller som på annat sätt är etablerade i och bedriver försäkringsverksamhet av det slag som avtalet avser kan ansluta sig till avtalet och ska beredas tillfälle att göra det. Uppsägning av avtalen ska ske senast före utgången av ett kalenderår. Krigsutbrottsavtalen kompletteras av särskilda avtal, som mer i detalj reglerar de frågor som behandlas i krigsutbrottsavtalen. Det finns nu gällande särskilda avtal till krigsutbrottsavtalen för transportförsäkring och för flygkaskoförsäkring. Det särskilda avtalet för transportförsäkring återges i bilaga 5. De särskilda avtalen har inte behövt regeringens godkännande. Av det särskilda avtalen framgår att KFN endast påtar sig ansvar för skador genom minor, torpeder, projektiler, bomber eller annat för sitt ändamål använt stridsmedel (inklusive kärnstridsmedel vid fartygskasko) samt uppror, strejk, lockout, kravaller, civila oroligheter, myteri, sabotage, terrordåd m.m. om skada och händelsen är direkt orsakade av krigsliknande förhållanden enligt lagen (1999:890) om försäkringsverksamhet vid krig eller krigsfara m.m. Har skador orsakats av andra förhållanden gäller försäkringsgivarens eget krigsförsäkringsvillkor. Avtalen stipulerar att försäkringstagarna ska meddelas vad som gäller enligt krigsutbrottsavtalen vid ett krigsutbrott samt om möjligheten att teckna försäkring mot ytterligare risker genom tilläggspremie. Detta görs genom att försäkringsgivaren bifogar en klausul till försäkringsavtalet som informerar om att om krigsutbrottsavtalet träder i tillämpning övertar KFN försäkringsansvaret på dess egna villkor avseende krigsrisk av svenska intressen. Det särskilda avtalet innehåller ett villkor som innebär att KFN mot tilläggspremie kan försäkra vissa varurisker. Det är fråga om skydd mot skador direkt orsakade av kärnstridsmedel, skador vid omlastning i mellanhamn samt under land- eller lufttransport till annan hamn i och för befordran därifrån med annat fartyg, skada på gods som lagrats i utlandet i anslutning till export från om leveransen är knuten till köpeavtal som medför att godset utgör svenskt intresse till dess att det levererats till köparen i importlandet, godset transporterats med landtransport till förvaringslokalen och att exportörens leverans enligt köpeavtalet omfattas av ett transportförsäkringskontrakt. Begreppet svenskt intresse finns inte i lagen. Den begränsning som finns i lagen för KFN:s möjlighet att meddela försäkring eller återförsäkring är att det är av väsentlig betydelse för försvarsansträngningarna, folkförsörjningen eller näringslivet. Däremot finns begreppet i krigsutbrottsavtalen. Där finns dock ingen beskrivning av innebörden. Av KFN:s skrivelse till regeringen (se kapitel 1) framgår dock att KFN menar att det med begreppet ska avses att endast transporter med sådana fartyg och flygplan som är registrerade i omfattas. I skrivelsen hänvisas till tidigare framställan från om en utredning rörande frågan hur begreppet svenskt intresse borde tillämpas på svenskägda fartyg som är registrerade i öppna utländska fartygsregister. Det var inte första gången som den frågan hänsköts till regeringen. väckte frågan om en utvidgning av tillämpningsområdet för krigsutbrottsavtalet för transportförsäkringar avseende fartyg hos KFN.25 Från Transportförsäkringspoolens sida anfördes att fartyg, i vilka svenska intressen dominerade, i en ökande utsträckning flaggades om, vilket ledde till att de inte omfattades av det krigsutbrottsskydd som avtalen gav och som de skulle ha fått automatiskt om fartygen hade fört svensk flagg och varit försäkrade i . Transportförsäkringspoolen påpekade att det var otillfredsställande att varken krigsförsäkringlagen, krigsutbrottsavtalet eller förarbetena till lagen och avtalet innehöll någon klar anvisning om hur begreppet svenskt intresse skulle tolkas. Det stod dock klart att KFN tolkade begreppet så att det avsåg endast svenskregistrerade fartyg. Enligt Transportförsäkringspoolens bedömning kunde KFN göra en omtolkning av avtalets innebörd på denna punkt till följd av bristen på anvisningar i lag och avtal. hemställde KFN hos regeringen om utvidgning av begreppet svenskt intresse i krigsutbrottsavtalet för transportförsäkring. Nämnden föreslog att regeringen på lämpligt sätt skulle fastslå att begreppet skulle omfatta även svenska handelsfartyg i öppna utländska fartygsregister, under förutsättning att fartyget även seglar under internationaliseringsavtalet.26 För det fall 25SOU 1994:130 s. 156. 26Se 3 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). regeringen ansåg att nämnden själv skulle fastställa vad som ska förstås med begreppet svenskt intresse anhöll nämnden att få ett klarläggande därom. Regeringen gav den förra krigsförsäkringsutredningen i uppdrag att titta på frågan. Den utredningen menade emellertid att man först måste lösa frågan om hur ska kunna få tillgång till utlandsflaggade fartyg. Regeringen anförde i den fortsatta behandlingen av frågan följande:27 Förutsättningarna för att trygga tillgången på transportkapacitet har därefter utretts av en särskild utredare, som avlämnat en promemoria, vilken efter remissbehandling nu är föremål för särskild beredning inom (dnr 97/5/2). Med hänsyn till denna beredning och till att – som tidigare nämnts – krigsutbrottsavtalen är föremål för en översyn bör frågan hur begreppet svenskt intresse i avtalen bör tolkas inte avgöras i detta sammanhang. Det finns dock anledning att framhålla att det inte finns något formellt hinder mot att krigsutbrottsavtal träffas med utländska försäkringsgivare etablerade i . Det är som tidigare nämnts också möjligt att meddela statlig krigsförsäkring för utländska transportmedel. Som kommer att framgå i det följande föreslår regeringen att det även införs en möjlighet att meddela återförsäkring åt utländska försäkringsgivare. hemställde i skrivelser och till regeringen att regeringen utreder begreppet svenskt intresse och att betydelsen utvidgas för att bättre tillgodose transportbehovet i en eventuell krissituation. Som svar på skrivelser 2004 och 2005 fattade regeringen två beslut med i huvudsak följande gemensamma motivering.28 Frågan om hur krigsförsäkring för svenska handelsfartyg i öppna utländska fartygsregister skall lösas hänger samman med frågan om hur under krigstid ska få tillgång till utlandsflaggade fartyg. Av naturliga skäl bör sistnämnda fråga lösas först. Regeringens säkerhetspolitiska bedömning är dock att militärt angrepp enskilt mot är osannolikt , varmed menas minst en tioårsperiod, jfr prop. 2004/05:5. Mot denna bakgrund saknas anledning att ytterligare utreda begreppet svenskt intresse. 1998/99:85 s. 60 f. 28N2004/6458/TP, N2004/8996/TP. Regeringen har bemyndigat KFN att träffa avtal med transportförsäkringspoolen om återförsäkring av civila försäkringar enligt riktlinjer som godkänts av riksdagen.29 KFN och har träffat nu gällande återförsäkringsavtal angående civil sjö- och transportförsäkring.30 blir tillämpligt vid utbrott av ett krig, som är ägnat att i väsentlig grad beröra svenskt näringsliv och medföra avbrott i återförsäkringsförbindelserna med utlandet. Kontraktet blir dock tillämpligt först då Transportförsäkringspoolen enligt ett beredskapsavtal blir behörigt att agera för medlemsbolagens räkning. För detta krävs dessutom att regeringen förordnat om högsta beredskap eller att KFN och beredskapsorganet träffat överenskommelse om en centralisering av den försäkringsverksamhet som beredskapsorganet bedriver. 5.7Statlig krigsförsäkring och förhållandet till budgetlagen Statliga garantier och liknande ekonomiska åtaganden för staten regleras i budgetlagen (2011:203) som trädde i kraft . Budgetlagen omfattar statens verksamhet. Med statens verksamhet avses sådan verksamhet som sköts av regeringen, domstolarna och de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Lagen gäller inte sådan statlig verksamhet som bedrivs av statliga institutioner vilkas organisation och verksamhet regleras i särskild lag, exempelvis AP-fonden och riksbank. Inte heller innefattas i begreppet sådan verksamhet som bedrivs av aktiebolag som ägs av staten eller stiftelser där staten medverkat vid bildandet. Verksamheten drivs då inte av det offentligrättsliga organet staten.31 KFN är en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen och därmed omfattas verksamheten av budgetlagens bestämmelser. 1961:172, L2U 70, rskr. 391 och prop. 1966:6, L2U 1, rskr. 30Avtalet finns återgivet i bilaga 10, SOU 1994:130. Där finns också två andra återförsäkringsavtal återgivna i bilaga 9 och 11, men de är inte längre gällande då motparterna inte längre existerar. 1995/96 s. 87. Enligt 6 kap. 3 § budgetlagen får regeringen besluta om utställande av kreditgarantier och liknande åtaganden intill det belopp och för det ändamål som har beslutat om för ett eller flera budgetår. Om det finns särskilda skäl får en kreditgaranti eller liknande åtagande enligt bestämmande göras utan att beloppet begränsas. Krigsförsäkringslagen anger att KFN får meddela vissa försäkringar om det är av väsentlig betydelse för försvarsansträngningarna, folkförsörjningen eller näringslivet. I lagen är ingen beloppsgräns satt för hur stora åtaganden KFN kan ikläda svenska staten under dessa förutsättningar. För ett åtagande enligt 6 kap. 3 § ska ränta eller avgift tas ut som ska motsvara statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte för ett visst lån eller åtagande har beslutat annat. Om lån- eller garantitagaren ska betala en ränta eller avgift som inte helt täcker kostnaderna, ska regeringen föreslå hur mellanskillnaden ska täckas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar för visst lån eller viss garanti om räntans eller avgiftens storlek.