sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — : Beskrivning av Program Supporter och Föreningen : Arenasäkerhet, enkät att sändas ut till klubbarna, internationellt samarbete, läget i andra nordiska länder, match- och säkerhets- delegater, SLO-funktionen, stewardsystemet m.m. (): Beskrivning av SFSU verksamhet samt internationellt samarbete och Svenska Hockeyligan: Arena- säkerhet, enkät att sändas ut till klubbarna, internationellt sam- arbete, läget i andra nordiska länder, säkerhetsdelegater m.m. : Beskrivning av supporterkulturen inom skidskyttet Kvinno- och : Kvinnoperspektivet Tre f.d. huliganer: Personliga beskrivningar från andra sidan Aage Radmann, högskola Syftet med denna rapport är att ge en bild av det svenska firma- landskapet så som det ser ut . I finns det inte så mycket forskning kring huliganismen som samhällsfenomen men när huliganismen diskuteras kommer ofta de så kallade firmornas verksamhet i fokus.1 Då firmorna verkar stå för mycket av idrotts- våldet är det viktigt att kunna kontextualisera firmakulturen utifrån svenska förhållanden, inte minst för att skapa en förståelse om vart fenomenet är på väg. I ett internationellt perspektiv finns det mycket forskning kring huliganismen, inte minst utifrån engelska för- hållanden. I texten kommer jag först att berätta kortfattat om den inter- nationella och engelska kontexten och i avsnitt två lyfter jag sär- skilt fram att det är viktigt att kunna förstå och analysera idrotts- våldet både i ett historiskt och i ett nutidsperspektiv. Idrottsvåldet, inte minst förståelsen och åtgärderna mot det, är alltid i en process. Det är en del av det aktuella samhället och måste därför förstås uti- från en aktuell omvärldsanalys. I avsnitt tre presenteras den svenska firmascenens framväxt innan jag går in på en nulägesbeskrivning av det svenska firmaland- skapet i avsnitt fyra. Analysen i detta avsnitt bygger på enkäter, intervjuer och deltagande observation. Efter nulägesbeskrivningen tar jag i avsnitt fem upp ett firmaslagsmål – ett så kallat box – för att ge ett aktuellt exempel och för att förklara några av de logiker som styr slagsmålen och lite om vilka spel- regler firmorna har sinsemellan. I avsnitt sex diskuterar jag olika teoretiska perspektiv på firma- kulturen och jag beaktar frågor som rör tillhörighet, identitet och maskulinitet. I avsnitt sju sammanfattas rapporten med några slut- satser och några frågor. 1 En firma är en sammanslutning av män som har en uttalad våldsideologi som går ut på att söka direkt konfrontation med likasinnade grupper av män, i en idrottsklubbs namn (för en närmare diskussion kring begreppen huliganism och firmor se SOU 2012:23). 2 En internationell kontext Det är viktigt att ha kunskap om den internationella forskningen om huliganism, dels den engelska, dels den forskning som gjorts i andra länder för att kunna gå vidare med analysen av det svenska idrottsvåldet. Utifrån ett brett internationellt perspektiv synliggörs huliganismen utifrån den kontext där fenomenet gestaltar sig.2 har en särställning både när det kommer till att förklara huli- ganismens uppkomst och att föreslå lösningar på problematiken. Engelska åtgärdsförslag har haft internationella ring- verkningar på den europeiska diskussionen kring huliganism. Inte minst har den så kallade spelat en avgörande roll både för den engelska och internationella läktar- kulturen. of Gosforth lade fram rapporten report – benämnd – efter Hillsboroughkatastrofen i , då 96 Liverpoolsup- portrar miste livet i samband med en fotbollsmatch (report on the Stadium Disaster 1990). Rapportens upp- gift var att kartlägga orsakerna till tragedin samt att ta fram rikt- linjer för att förhindra framtida olyckor. Rapporten slog fast att huvudanledningen till olyckan var polisens misslyckande insatser. blev en milstolpe i förändringen av den engelska läktarkulturen. De engelska klubbarna i de två högsta ligorna blev efter rapporten ålagda att följa många av de rekommendationer som skrevs, där några av de viktigaste åtgärderna var att införa enbart sittplatser, ta bort staketen mellan åskådarna och planen och att införa säkerhetskameror, så kallade CCTV-kameror. En nationell säker- hetsstyrka för fotboll upprättades National Football Intelligence Unit – och alla arenor ålades att moderniseras. Vidare skrev att man skulle eftersträva en ökad dialog mellan klubbar, supportrar och polisen och just samverkan samt kontinuitet i det vidare arbetet kring läktarkulturen lyftes fram som något nödvändigt: 2 För en längre internationell och svensk forskningsgenomgång kring huliganismen hänvisas till delbetänkandet Mindre våld för pengarna SOU 2012:23, sidorna 235304. Rapporten finns att ladda ner gratis på I hope // I have made it clear that the years of patching up grounds, of having periodic disasters and narrowly avoiding many others by muddling through on a wing and a prayer must be over. A totally new approach across the whole field of football requires higher standards both in bricks and mortar and in human relationships. En helt ny inriktning med fokus på en radikal förbättring av alla elitklubbarnas fotbollsarenor samt krav på ökad mellanmänsklig kommunikation blev alltså slutsatsen av . Även om skrev att det var polisens fel så anklagades Liverpool- supportrarna allmänt för tragedin. Bland annat skrev tabloiden att Liverpool-supportrarna då tragedin inträffade var fulla, att de rånade offren, att de urinerade på polisen som försökte hjälpa till och att de misshandlade sjukvårdspersonal. Anklagelserna som riktades mot supportrarna analyseras i en ny rapport, skriven av en oberoende panel tillsatt av den engelska regeringen, som publi- cerades . Rapporten som bygger på en genom- gång av de 450 000 sidor med dokument som är relaterade till olyckan slår fast att alla Liverpool-fans var oskyldiga och att polis och myn- digheter har försökt att mörklägga sina misstag under de som gått (hillsborough.independent.gov.uk.) Den engelska premiärministern uttryckte regeringens ursäkt till de drabbade familjerna vid en presskonferens , dagen den nya rapporten offentliggjordes: With the weight of the new evidence in the report it's right for me today as prime minister to make a proper apology to the families of the 96 On behalf of the government, and indeed of our country, I am profoundly sorry that this double injustice has been left uncor- rected for so long. (disaster-david-cameron-apologises?fb=optOut) Hillsborough-tragedin är ett bra exempel på hur idrottsvåldet har mötts i . Dessutom visar den på fotbollsvåldets komplexitet och att det finns många aktörer med helt olika agendor i fotbolls- landskapet. Europeisk statistik visar att , , , och då hade mest problem med fotbollsrelaterat våld. I samtliga dessa länder uppstod våldsproblem under av fotbollsmatcherna i de högsta ligorna. de övriga länderna som var med i undersökningen, , och de skandinaviska länderna, var problemen mindre (Frosdick & Marsh 2005). Även om det har varit stora konflikter mellan olika forskare och deras förklaringar av idrottsvåldet i verkar det råda kon- sensus mellan disciplinerna om att kärnan av den engelska huli- ganismen utgörs av vita, unga män från arbetarklassen (Faulkner 2004; Frosdick & Marsh 2005). verkar det också vara en samstämmighet mellan olika europeiska forskare om att det inte existerar några universalförklaringar till huliganismen utan att fenomenet måste sättas in i en historisk, social, ekonomisk, politisk och kulturell kontext. uppvisar många länder ett antal gemensamma nämnare vad gäller huliganismens utveckling. Initial- skedet kännetecknas av sporadiskt våld riktat mot domare och spelare, steg två är präglat av oroligheter mellan olika supporter- grupper och mellan supportrar och polis/ordningsmakt inne på arenorna, medan steg tre innebär ett eskalerande våld utanför arenorna och en allt tydligare firmakultur. Att denna utveckling också återfinns i ska jag återkomma till i nästa avsnitt. 3 Den svenska firmascenens framväxt3 Eftersom ordningsförhållanden ändrar karaktär är det svårt att ge en rättvis och generell bild av den svenska firmascenens start och framväxt. Fast det är svårt att dra några generella slutsatser så har det varit några klara utvecklingsdrag. , som arbetar med frågan på (), skriver att det mellan åren 1989–2006 genomfördes så kallad direkt observation vid cirka 800 matchtillfällen och att man utifrån denna metod konstaterade att ordningsstörningar, i betydelsen allvarliga grupprelaterade sådana, var som högst mellan åren 1995–2004. som antalet händelser var som flest går det inte att dra några enkla slutsatser om idrotts- våldet, eftersom dess utseende skiljer sig åt . var bråken integrerade i supporterklacken och skedde oftast på arenan eller på väg till och från en match. 3 Mycket av innehållet i detta avsnitt bygger på information jag har fått av på . Eftersom har arbetat med supporterfrågor bad jag honom att skriva ner sina erfarenheter vad gäller firmornas framväxt. Han har där- efter delgivit mig sitt material. de flesta av slagsmålen och bråken kunnat härledas till firmornas verksamhet. Efter detta blev våldet mera planerat och strukturerat. Dessutom förlades det på andra platser än på själva arenorna. Ett femtontal supporterrapporter har presenterats och fördes det statistik över antalet allvarliga grupprelaterade ordningsstörningar. Utifrån statistiken verkar det vara helt klart att antalet vålds- incidenter på de svenska idrottsarenorna kraftigt har minskat . Så här uttrycks det i en rapport från säsongen 1995, då publiksnittet i Allsvenskan var 5 680: Vid en genomgång av den information som projektet samlat in 1995 kan man konstatera att det i direkt samband med matcher i Allsvenskan förekommit ordningsstörningar, av för idrottsrörelsen principiellt allvarlig art, vid 25–30 tillfällen. Ställt i relation till det totala antalet matcher (182) har det således före- kommit problem vid så mycket som var sjunde match, dvs. i snitt en per spelomgång Som ordningsstörningar har vi räknat de tillfällen då grupper av supportrar kommit i direkt konflikt med varandra och/eller polis/vakter, då grupper försökt göra detta men hindrats av polisens närvaro samt när delar av publiken handgripligen attackerat eller försökt attackera spelare/funktionärer. (Rapport 1996) Går man verkar våldsincidenterna ha avtagit något medan när man är framme 2004 är det igen en ökning. Nedanstående citat från och ordningsförhållanden i svensk fotboll 2004 (RF 2005) visar att ord- ningsstörningarna fluktuerar : –2002 inträffade kända ordningsstörningar i snitt vid 16 matcher, hade denna siffra nästan fördubblats att organiserade våldsbenägna grupper förekommer i flertalet ordnings- störningar framgår tydligt den huvudsakliga orsaken till detta före- faller vara att antalet organiserade våldsbenägna grupper ökat, vilket medfört betydligt fler högriskmatcher. Ovanstående siffror kan jämföras med de 490 matcher som spelades i Allsvenskan och Superettan 2011, där endast fyra matcher blev upp- märksammade på grund av ordningsstörningar. Inkastade knall- skott gjorde att tre matcher fick ställas in denna säsong (2012:16). Svårigheten när man diskuterar firmakulturen är balansgången mellan att inte bagatellisera eller överdriva fenomenet eller våld- samheterna. I rapporten skriver national- ekonomerna att det grovt räknat misshandlas minst 235 människor i – skulle det motsvara 85 775 misshandelsfall. Siffran på antal lag- förda personer för misshandel/grov misshandel var 9 300 per- soner (och 2011). De skriver vidare att våldet i första hand drabbar män mellan men att våldet ökar mest i gruppen 15 till , att gruppvåldet med flera förövare verkar öka och att risken för misshandel ökar genom alkoholkon- sumtionen. Med tanke på att de flesta på idrottsläktarna är män, att de ofta är i grupp och att alla inte alltid är spiknyktra skulle en möjlig slut- sats vara att de insatser som görs från olika aktörer från civil- samhället, som till exempel supporterklubbarna, ordningsmakten, som till exempel supporterpolisen, och de privata aktörerna, som till exempel de företag som sponsrar olika icke-våldsprojekt, har varit mycket framgångsrika utifrån att det är få allvarliga vålds- incidenter på svenska idrottsarenor. En annan slutsats utifrån denna korta historiska exposé är att våldet inne på de svenska arenorna verkar vara mindre än . 3.2Den svenska firmakulturens början Den svenska firmakulturen har sitt ursprung i klackarna och var från början starkt inspirerad av de engelska firmorna och den engelska subkulturen runt dessa. Alla de tre Stockholmsklackarna - , Blue Saints och Bajen Fans – startades . Klack- arna fångade upp en ny generation supportrar som ville skapa sin egen identitet och röst på läktarna, en röst lika mycket riktad mot den egna klubben, de äldre supportrarna som samhället (, et al., 2010). I boken, Va för jävla pack é ni?, skriver författarna att första firma, AIK:s Firman , bildades , utifrån engelska influenser, och att den från början hade en uttalad och medveten våldsideologi. Att Firman uppstod förklaras av författarna på två sätt: att de som ingick i firman gillade att slåss och att de ansåg att de behövde försvara andra AIK-are som hade råkat illa ut. firmagruppering Järngänget startade och brakade Firman och Järngänget ihop i det som kan kallas första organiserade firmaslagsmål. , en av grundarna till Firman , menar att våldet tog en helt ny riktning i samband med firmabildandet, det var då man sökte direkt konfrontation med likasinnade killar, de allra tuffaste från de olika supportermiljöerna. Detta medförde, enligt , att de vanliga supportrarna inte hamnade i bråk och fick stryk. Det är ett resonemang många verkar vara överens om. från menar att: Bortamatcherna var grövre och fulare än vad de är . Man härjade med lokalbefolkningen, slog sönder saker, dunkade på oskyldigt folk. Det röjdes friskt i – man kunde sänka ett par fyllegubbar på en pizzeria eller vad som helst. Sånt har jag inte sett överhuvudtaget, det skulle inte accepteras . Med firma- kulturen blev det snyggare på ett sätt – vissa håller på, andra inte. (, et al., 2010, s. 99) Utanför var det Göteborgsfirman som etablerade sig först och när dessa började ordna egna resor till , utanför supporterföreningens organiserade resor, och medvetet uppsökte likasinnade från motståndarlagets kärna upp- stod en ny typ av supportervåld i . I de intervjuer jag har gjort framgår att olika supporterkategorier menar att det har skett en förändring av hela våldskulturen efter firmornas tillkomst genom att det knappt förekommer våld inne på arenorna och att media därför borde sluta använda begreppet läktar- våld. Firmakillarna säger själva att de har patent på våldet. Vi i firmorna äger våldskulturen och har patent på den och så vill vi ha det, för på det sättet kan vi också kontrollera att det inte spårar ur. (eget intervjumaterial) De hävdar att inga andra grupper än firmorna får slåss i klubbens namn och att de har haft många interna upp- görelser kring detta där budskapet har varit: Ska du slåss, så måste du vara med i Firman. Vi har satt ner foten i våran klubb och sagt att vi äger våldsmonopolet, ska du utöva våld i klubbens namn ska du söka dispens till firmagruppen och det kan vara en process av åratal. (eget intervjumaterial) Det framgår även tydligt att det har skett en förändring av vålds- scenen vad gäller bråken inne på arenorna. Alla supportrar, oavsett kategorisering, vänder sig mot våldsamheter på arenorna. Det fram- kommer också att det har varit interna stridigheter kring vem som ska ha tolkningsföreträde till att starta och att genomföra slagsmål. I en intervju med en firmakille säger han att dagens firmakultur skiljer sig från tidigare supporterbråk då det går ut på en enda sak och det är att // mäta sina krafter och söka direkt konfrontation, vilket inte var modellen när jag började , utan då var konfronta- tionen ofta inom klacken och där långt ifrån alla deltog. (eget intervjumaterial) Han säger vidare att det var mer utspritt och okontrollerat våld tidigare, att dagens firmautveckling har gjort att likasinnade söker likasinnade och att andelen oskyldiga har minskat. Författarna et al ställer dock frågetecken kring firmornas idealbild av sig själva, att de enbart slåss mot likasinnade, att de inte slåss på arenorna och att de inte påverkar de vanliga supportrarna i särskilt hög grad. Tvärtom menar författarna att firmorna vill utvidga sin verksamhet, att det förekommer våld på vägen till och från arenorna som påverkar alla åskådare och att firmorna använder våldets maktspråk för att påverka supportrar, förtroendevalda, tränare, spelare med flera. När man ska göra en undersökning om den svenska firmascenen finns det ett flertal tillvägagångssätt. Jag har arbetat med intervjuer, deltagande observation, textanalys, medieanalys och de resultat jag kom fram till genom dessa metoder kommer att användas i analysen nedan. Huvudmetoden för denna nuläges- rapport är en digital enkät (se bilaga 1) som jag har skickat ut till polis, SLO (Supporter Liaison Officer), några så kallade firmor och några andra resurspersoner i det svenska supporterlandskapet. Enkäten skickades till polismyndigheterna i , och län och alla tre har besvarat enkäten. De poliser som har svarat arbetar huvudsakligen med supporterkulturen och de stora lagidrotterna fotboll och ishockey. Några som har svarat har även ansvar för bandy, handboll, och innebandy. ståelse, förhållningssätt och rutiner kring arbetet med idrottsvåldet är av avgörande betydelse när åtgärder mot våldet diskuteras och iscensätts – därför är deras svar viktiga. Drygt hälften av de SLO som fått enkäten har svarat på enkäten, medan ingen firma har svarat. Anledningen till att jag valde att skicka ut enkäten till ansvarig SLO är att SLO inom respektive klubb förväntas ha en genuin kunskap om respektive lags supporterkultur från de mest fridfulla till de mest våldsamma – och eftersom firmorna inte existerar i ett eget vakuum fristående från klubbens övriga aktörer är SLO-representanten en nyckelperson i supporter- landskapet. Det är UEFA som har initierat SLO-idéen och i UEFA Supporter Liaison Officer specificeras både vilka profes- sionella och personliga färdigheter SLO förväntas ha.4 Om man sedan ser till vilka olika supporterkategorier SLO ska interagera med framträder bilden av SLO som en spindel i nätet mellan de olika delarna av fotbollslandskapet (figur 1). 4 I delbetänkandet Mindre våld för pengarna skriver jag dessutom att: Alla röster måste höras. I rapporten framgår det att representanter både från det offentliga, från marknaden och från civilsamhället har erfarenhet, kunskap och kompetens kring idrotts- våldet som är viktiga för att utveckla fotbollskulturen i i en positiv riktning. Inte minst är supportrarnas egna röster avgörande för att hitta konstruktiva, långsiktiga och hållbara lösningar. Nyckelpersoner kring att sammanställa och operationalisera olika aktörers önskemål kan vara klubbarnas SLO – Supporter Liasion Officer (2012 b:296). Några SLO har meddelat mig att de inte vill svara för att detta skulle, enligt dem, kunna äventyra det förtroendet man har byggt upp kring de olika supporterkategorierna i sina klubbar. Andra har valt att svara utifrån att de får vara anonyma. 4.1Status 2012 – Firmascenen I detta avsnitt diskuterar jag, utifrån svaren på enkätfrågorna, vilka firmor som finns i dagens , hur många som ingår i de olika konstellationerna och hur respondenterna upplever intresset för att gå med i en firma. Det ska tilläggas att det inte bara är att gå med i en firma, man måste visa att man är lojal, att man kan slåss och att man är en hängiven klubbanhängare. Jag har valt att redogöra för svaren som helhet, men jag kommenterar de fall där svaren skiljer sig åt mellan de olika grupperna av respondenter – jag gör detta för att säkerställa anonymiteten till de som har önskat detta. Utifrån enkätsvaren och intervjuer jag har gjort verkar det som om AIK:s Firman har en särställning bland firmagrupperna i dagens . Firman är också den firma som har ökat mest och där nyrekryteringen verkar vara starkast, något som visas av följande enkätsvar på frågan Upplever du att intresset för att gå med i en firma ökar? I AIK:s fall upplever jag detta. AIK:s Firman har varit den ledande firma-grupperingen i och via den framgången har jag märkt att nyrekryteringen ökat. Hammarbys firma, Kamrat Gänget Bajen (KGB), har minskat kraftigt , något svaren i enkäten visar och en utveckling som också verkar stämma överens med vad Sverigescenen5 skrev efter slagsmålet mellan Firman och 121013. Ett av enkät- svaren beskrev KGB:s utveckling på följande sätt: Hammarbys firma har minskat kraftigt. De hade en ganska stor numerär , men då många av dessa inte höll måttet enligt de ledande i KGB, så har de uteslutit många personer. Många av dessa finns fort- farande kvar på vissa samlingar och går på matcher och är fortfarande att betrakta som risksupportrar, men är inte att betrakta som aktiva. 5 För en presentation av Sverigescenen se Radmann 2012 A. Det är viktigt att påpeka att firmakulturen är i en ständig process där många olika variabler spelar in för hur den svenska huligan- scenen gestaltar sig. Hammarbys firma har tydligen haft en halvering , 2010 kunde man samla 200 man och 2012 kring 100 man. När detta läses eller två kan siffran ha ökat eller minskat markant. Det är därför viktigt att ha en ständigt aktuell omvärldsanalys så riskbedömningen kring varje supporterkategori blir så adekvat som möjligt. Några av svaren indikerar dock att antalet medlemmar i firmorna är relativt konstanta: Utifrån ett västkustperspektiv kan man säga att intresset har hållit en nivå där personer tillkommer i princip samma mängd såsom folk faller ifrån. Man kan se tendenser till medgångsrisksupportrar att när det går bra för föreningen ökar antalet för att sjunka till rådande nivå när lagen gör en normalsäsong eller sämre. Exempelvis såsom i Gais denna säsongen tenderar den vanliga supportern att falla ifrån på matcherna p.g.a. uteblivna sportsliga framgångar medan oros- momenten håller en nivå och ställer till problem för klubben och orsakar böter. De flesta som svarat på enkäten säger att intresset för att gå med i en firma har minskat . Flera menar dock att ultraskul- turen6 är ständigt växande och att många killar inom ultraskulturen inte drar sig från att vara med i slagsmål – även om de inte aktivt söker konfrontation. En supporterpolis som intervjuas i boken pack é ni? säger om ultrasgrupperingarna: Ofta kan de utgöra ett större problem än firmor och causals, framför allt på bortaplan. På något sätt känns det som att ultras har ett större myndighetsförakt än vad den vanliga supportern har. De skall testa gränser och se hur långt de kan driva saker. Man vill ha lite kaos på läktaren känns det som. (, et al. Majoriteten av de som har svarat på enkäten säger alltså att intresset för att gå med i en firma minskar, andra som har svarat på samma enkät säger att intresset är medan en tredje part av de som har svarat menar att intresset är ökande – dessa olika svar visar med all tydlighet hur komplex frågan kring huligan- och firmakulturen är. Den mest allmänna uppfattningen verkar dock vara att intresset för att gå med i en firma minskar. verkar intresset öka i vissa klubbar, som i miljöerna kring AIK och , enligt 6 Ultras är en supportergruppering som har fokus på att stödja sitt lag från läktaren genom ramsor, sång och en karnevalistisk stämning. De flesta ultras är positiva till pyroteknik. Medan då andra hävdar att intresset håller en nivå. I citatet ovan från GAIS skulle man kunna dra slutsatsen att den vanliga supportern droppar av när det går dåligt för klubben, medan ligisterna stannar kvar och bråkar i samma omfattning oavsett sportsligt resultat. För Hammarbys del är det snarare tvärtom