sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Som framgår av kapitel 5 Reklamskatt, mervärdesskatt och presspolitik har reklaminvesteringarna i dagstidningarna generellt sett minskat , som reklamvolymerna har ökat kraftigt i tv och digitala medier. Det är enligt samstämmiga branschanalyser en strukturell förändring som pågår. För att kompensera de minskade intäkterna har många tidningar höjt sina prenumerationspriser. Priset för prenumerationer, i fast penningvärde, har höjts kraftigt för samtliga dagstidningskategorier . 32Presstödsnämnden: Dagspressens ekonomi 2011 s. 25–27. 33Där inget annat anges är uppgifterna i detta avsnitt hämtade från , , : Massmedier. Press, radio och tv i den digitala tidsåldern. Ekerlids förlag 2011 s. 150–157. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet överlag ökat med mellan 3 och 4 gånger.34 finns det också flera olika modeller för digitala prenumerationer. En annan trend som blivit tydlig under kommitténs kartläggningsarbete är att större regionala tidningsföretag och koncerner strävar efter att öka sina intäkter, och därmed möjlig- heterna att finansiera den redaktionella verksamheten, genom att bredda företagens produktportföljer. Företagen investerar i lokala gratistidningar, annonsblad, tv-kanaler m.m. för att på så sätt få en större del av den lokala reklammarknaden.35 Det finns exempel på tidningsföretag som går i en annan riktning. meddelade att man lägger ner verksamheten med gratistidningar och tv-sändningar, med hänvisning till dålig lönsamhet, för att i stället fokusera på den egna digitala och lokala journalistiken.36 Tidningsföretagens kostnader kan delas upp i fyra poster. Enligt tillgänglig forskning står de redaktionella kostnaderna för , försäljning och administration för , produktionen (tryckeri och avskrivningar) för och distributionen för cirka 15 procent.37 Kostnaderna för personal, tryckning och distribution har samtliga stigit kraftigt under . har därför präglats av en intensiv kostnadsjakt från tidningsföretagens sida. För att sänka sina kostnader har man i huvudsak använt två strategier: dels en ökad samordning av olika tidningars gemensamma funktioner, dels en minskning av personalstyrkan. Nyhetsrapporteringen om dagstidningsbranschen 20122013 har gett kommittén många exempel på hur sådana åtgärder har diskuterats och genomförts. Enligt en bedömning behöver de svenska medieföretagen sänka sina kostnader med jämfört med de 34Prenumerationsprisernas utveckling redovisas i kapitel 7 Presstöd till samdistribution av dagstidningar. 35Utvecklingen redovisades av NTM:s verkställande direktör och koncernchef vid kommitténs möte samt av , publisher för vid kommitténs möte . 36Strategin för redovisades av , chef för på , vid kommitténs möte . 37Melesko, (2013) Affärsmodeller och kvalitetsjournalistik – hur ska det gå ihop? och I Wadbring (red) På väg mot medievärlden . Journalistik, teknik, marknad. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet kostnader man budgeterat . I kort sammanfattning bygger den bedömningen på att billigare papper och färre sidor gjorda av färre anställda ska öka utrymmet för digitala nätsatsningar.38 De tekniska och andra samarbeten som skapats mellan olika tidningar har i första hand utvecklats inom de dagstidningsföretag och koncerner som bildats. genomförde en studie av samverkansformerna på tio sådana samarbetsorter och kunde då identifiera tre huvudområden för samarbetet. Ett första område var administrativa funktioner som IT-system, ekonomi, lönehantering och tryckeri. Marknad och försäljning var ett andra område och alla tidningar i studien planerade samarbeten om annonsförsäljningen, medan en majoritet däremot tvekade inför en gemensam prenumerationsförsäljning. Ett tredje område gällde redaktionella funktioner, och enligt blev acceptansen allt större för sådana samarbeten i olika tidningsgrupper. Flera tidningar hade eller planerade samarbeten om sportnyheter, foto, nätupplagor och inrikesnyheter.39 och har det kommit flera rapporter om ökat samarbete kring redaktionellt material mellan tidningar i samma koncern. Ett exempel är Mittmedia som har beslutat att samla alla redaktioner inom koncernen i ett gemensamt bolag. När det gäller minskningen av de fast anställda personal- styrkorna i tidningsföretagen eskalerade utvecklingen . Ett stort antal tidningsföretag beslutade då att genomföra sparpaket genom att minska sin personalstyrka. Åtgärderna beskrevs av olika bedömare som en varselvåg. Utöver administrativ och teknisk personal omfattades även ett stort antal journalister, närmare bestämt 250 stycken. I flertalet fall valde tidningsföretagen att erbjuda avgångsvederlag snarare än uppsägningar. Några exempel på sparpaket som rapporterades var Hallpressen med en besparing på och 60 tjänster, med ett sparpaket på och 80 tjänster, Promedia med en besparing på och Svenska Dagbladets minskning av personalstyrkan med 40 av 175 tjänster. har meddelat att 80 tjänster av totalt 400 ska bort från tidningen.40 För de två 38Resumé, nr. 39Presstödsnämnden: Dagspressens ekonomi 2010. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet senare tidningarna rör det sig alltså om 20-procentiga ned- dragningar. Med minskade intäkter och alltför höga kostnader kan det ligga nära till hands att betrakta de svenska dagstidningsföretagen som en krisbransch. Det finns dock stora skillnader inom branschen. Den rymmer såväl mediekoncerner med positiva rörelseresultat som enskilda dagstidningar med akuta ekonomiska problem. I många fall finns det en stor osäkerhet om möjligheten att vända den negativa utvecklingen . I fall där företagsledningar har kommenterat lagda besparingspaket har man strukit under att sänkta kostnader är en nödvändig förutsättning för att tidnings- verksamheten med nyhetsförmedling och information ska kunna fortgå.41 Av Presstödsnämndens rapport om dagspressens ekonomi 2011 framgår att det samlade resultatet för tidningsrörelsen uppgick till , vilket motsvarade ett relativt överskott på 5,3 procent.42 Det var en viss försämring jämfört med , som var det femte bästa året sedan mätningarna började , men 2011 var ändå det sjunde bästa året. Vid en bedömning av olika lönsamhetstal var , och lokaltidningarna branschens fem mest lönsamma företag 2011. Den nedgång som drabbade branschen generellt 2011 var särskilt märkbar för tidningar med driftsstöd. Trots stora sparbeting fortsatte förlusterna att öka i den gruppen, i första hand på grund av minskade intäkter. Den samlade rörelseförlusten för dessa tidningar – sedan presstödet räknats in bland intäkterna – beräknades av till minus , vilket var en försämring jämfört med föregående år. 41Se t.ex. uttalanden från , , m.fl. 42Presstödsnämnden: Dagspressens ekonomi 2011. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet 3.4.3Övergången från analog till digital teknik Frågan om kris eller möjlighet för dagstidningsbranschen är särskilt framträdande i samband med den digitala tekniken. Publiceringen av dagstidningar på nätet innebär flera nya möjligheter i form av snabbare och billigare nyhetsförmedling, men innebär den också sämre möjligheter att finansiera den redaktionella verksam- heten. För tidningsföretagen och koncernerna uppstår också frågan om i vilken grad man ska driva sina prenumeranter, lösnummer- köpare, läsare och annonsörer framför sig in i den digitala miljön. Alternativet är att i stället avvakta för att inte förlora sina huvudsakliga intäktskällor i form av papperstidningens prenumerationer, lösnummerförsäljning och annonser. Inom ramen för kommitténs kartläggningsarbete har det blivit tydligt att det inte heller på den här punkten finns en för hela branschen gemensam linje. För många företag är en övergång från analog till digital utgivning central för tidningens framtida utveckling, medan det för andra är papperstidningen som är det huvudsakliga eller enda alternativet. Till den första kategorin hör flerdagarstidningarna, medan gratistidningarna och fådagarstidningarna tillhör den senare kategorin. Enligt Tidningsutgivarna står de tidningsföretag som planerar för en övergång från analog till digital produktion och distribution inför vissa typiska utmaningar.43 Utgångsläget, som det såg ut , var att papperstidningen fortfarande når 7 av 10 svenskar , att annonsbärande lokala dagstidningssajter når 3 av 10 , att 3 av 10 har tillgång till en smartphone och att 2 av 10 har en läsplatta. Det finns också tecken som tyder på en betydande övergång av läsare från de analoga till de digitala versionerna av dagstidningarna, av allt att döma utan att det har ingått i en uttalad strategi från tidningsföretagens sida. En analys av utvecklingen för flera regionala förstatidningar åren 20072010 43 Uppgifterna i detta avsnitt är i huvudsak hämtade från den beskrivning av den tryckta dagspressens utmaningar som Tidningsutgivarnas analyschef presenterade vid kommitténs möte . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet visade att en minskning av upplagan motsvarades av en ökning av webbtrafiken på tidningssajten . Den ekonomiska utmaningen för tidningsföretagen handlar om att lyckas föra över intäkterna från papperstidningen till tidnings- sajten. Av figur 3.1 framgår hur utgångsläget för en regional första- tidning kan se ut. Bilden illustrerar relationen mellan läsare av papperstidningen och webbläsning och hur den i sin tur är kopplad till tidningens intäkter från annonsförsäljning och prenumerationer. Det är som synes en betydande skillnad i intäkter från papperstidningen och från den digitala tidningssajten. Det är möjligt att ta betalt för annonser på nätet, men priset är betydligt lägre och prenumerationer på nätet har inte gett några intäkter alls. En växande reklammarknad på nätet Som framgår av kapitel 5 Reklamskatt, mervärdesskatt och press- politik visade statistik från tredje kvartalet 2012 att morgon- tidningarnas annonsintäkter på nätet hade ökat jämfört med . Enligt reklamstatistik för har internet numera gått om dagspressen som största reklammedium med en marknadsandel på av de totala investeringarna på . Morgon- tidningarna och kvällstidningarna kunde sammantagna notera i reklamintäkter från nätet. För morgontidningar i storstad uppgick annonsintäkterna från pappers- Dagstidningarna i det svenska medielandskapet tidningen till som reklamintäkterna från nätet var . Motsvarande uppgifter för landsortspressen var från papperstidningen och från nätet.44 Försök med nya betalmodeller I takt med de minskade prenumerationerna på papperstidningen diskuteras det även inom dagstidningsbranschen, såväl internationellt som nationellt, hur det ska bli möjligt att ta betalt för läsning på dagstidningssajterna. Prenumeranter och andra har ju i hög grad vant sig vid att det tidningsmaterial som finns på nätet är gratis och därför är det en besvärlig uppgift att börja kräva betalning. är det också tekniskt komplicerat att hitta betalmodeller som fungerar i praktiken. Internationellt har några olika typer av betalmodeller utvecklats som prövas av olika tidningsföretag, både i och internationellt.45 Enligt en modell (freemium model) betalar läsarna för exklusivt material på tidningssajten. En sådan betalmodell har införts på bl.a. och . En annan variant (metered model) innebär att läsaren kan läsa ett visst antal artiklar gratis på nätet, men att det därefter kostar pengar att läsa fler. har infört ett sådant s.k. betaldraperi. Det innebär att alla som vill läsa mer än tjugo artiklar på sajten måste betala och månadspriset är 28 kronor.46 Enligt en tredje modell (digital pack) erbjuds prenumeranter av papperstidningen tillgång till ett digitalt paket för läsplattor och smartphones, gratis eller till ett relativt lågt pris. och har introducerat sådana digitala paket. En fjärde variant är att ta betalt för allt material, både i pappers- tidningen och på tidningssajten. och har introducerat en sådan modell med tre olika prenumerationserbjudanden: 1) Prenumeration på pappers- tidningen och tillgång till allt material på sajten för . 2) Prenumeration på papperstidningen och och tillgång till sajten för i och Tidningsutgivarnas internetbarometer. 45Utvecklingen för olika betalmodeller både i och internationellt följs löpande av bl.a. Utvecklingsbloggen hos : /utvecklingsblogg 46Sydsvenska projektledare för nya betalmodeller, , redovisade tidningens strategier och erfarenheter vid kommitténs möte . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet 3) Prenumeration på enbart det digitala innehållet för . Morgontidningarnas försök med olika betalmodeller är än så länge av relativt färskt datum och man bör därför vara försiktig med att dra slutsatser. Det går dock att följa utvecklingen vad gäller tidningssajternas sidvisningar, besök och unika besök. Tidningen sammanställde dessa uppgifter för att se hur införandet av betalmodeller på tre svenska dagstidningar hade påverkat webbtrafiken för dessa tidningar. Resultatet visade att sidvisningarna för minskat och för och med vardera . Det ska dock ställas i relation till ett index för de 200 största dagstidningssajterna som minskade . Antalet besök och unika besökare sjönk också för de båda hallandstidningarna , att jämföra med index på minus 1214 procent.47 Det är alltså inte givet vilken betalmodell svenska tidnings- företag kommer att välja, men allt tyder på att det för betydande delar av branschen handlar om ett oundvikligt skifte av affärs- modell. Presstödet har traditionellt motiverats av att det bidragit till en mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Länge var det liktydigt med en yttre mångfald i form av ett stort antal själv- ständiga redaktionella dagstidningar, men i takt med att många presstödstidningar har inordnats i större företagsgrupper har kraven på eget redaktionellt material betonats i högre grad. förs det en intensiv debatt i tidningsbranschen om kvalitetsjournalistikens framtid i ljuset av den pågående strukturella förändringen av mediebranschen. Debatten utgår bl.a. från det minskade antalet anställda journalister på svenska tidningar. Frågan är vad konsekvenserna blir av att papperstidningarna blir tunnare och av att tidningsföretagen i allt större grad satsar på sina digitala tidningssajter. I detta avsnitt beskrivs inledningsvis journalistkårens utveckling och forskningen om den innehållsliga mångfalden i svenska dags- 47 Medievärlden: Så har det gått för betalsajterna, . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Därefter redovisas den aktuella debatten om kvalitets- journalistikens framtid i den digitala tidningsmiljön. Enligt uppgifter som kommittén inhämtat har antalet journalister anslutna till varit relativt stabilt . Medlemstalet har legat mellan 17 000 och 18 000. Däremot minskar antalet fast anställda journalister och av de yrkesverksamma medlemmarna är frilansande egenföretagare. En trend är att tidningsföretagen använder sig av bemannings- företag för att skapa större flexibilitet i verksamheten.48 I har antalet anställda journalister minskat från 7 100 till 5 200 till 2011, vilket motsvarar en nedgång . kom det rapporter om att 250 journalister hade varslats i samband med tidningsföretagens kostnadsjakt och varslen fortsätter . Tidningen har gjort en under- sökning bland 200 chefredaktörer och redaktionschefer och av dessa säger att de ska eller funderar på att sluta inom mediebranschen på grund av de dåliga framtidsutsikterna, främst inom dagspressen. Det är omställningen från att tjäna bra med pengar på den tryckta tidningen till att tjäna mindre pengar på nätet som i första hand oroar de redaktionella cheferna enligt under- sökningen.49 En annan viktig trend är försvagningen av landets nyhetsbyråer med nedläggningen av (FLT) 2000 och ett reducerat utbud från Tidningarnas Telegrambyrå (TT). En viktig förklaring till den här utvecklingen är tidningsföretagens minskade betalningsvilja för köp av externt nyhetsmaterial, men det får också negativa konsekvenser för det redaktionella arbetet på tidningarna. går det att se en ökning av antalet lobbyister, och informationstjänstemän i den offentliga förvalt- ningen och på privata företag som arbetar med en annan typ av uppdrag, nämligen att påverka nyhetsrapporteringen för sina upp- dragsgivares räkning. Sammantaget är detta en förändring av 48Uppgifterna är hämtade från den presentation som ordförande gjorde vid kommitténs möte . 49Uppgifterna är hämtade från tidningen . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet medielandskapet som kan innebära en fara för nyhetsförmedlingen och dagspressens demokratiska funktioner. Relationen mellan tidningsföretagen och tidningsläsarna har också ändrats i takt med den digitala utvecklingen. kan läsarna bjudas in att kommentera artiklar direkt på tidningarnas digitala sajter och de kan på så sätt delta i debatter och påverka nyhetsförmedlingen. Några tidningar har dock valt att avsluta sina kommentarsfunktioner med hänvisning till att inläggen från läsarna blivit för hätska eller opassande av andra skäl. Till medielandskapets förändringar hör också att journalistiken numera når sina läsare via andra kanaler än de traditionella tidningarna. Det finns ett stort antal fristående bloggar, e- tidningar och tidskrifter som står för en betydande del av nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. Mycket talar alltså för att förutsättningarna för det redaktionella arbetet på dagstidningarna håller på att förändras. Frågan är vilka effekter detta får för journalistiken. Professor presenterade vid kommitténs internat sin forskning om konsekvenserna av en allmän kommersialisering i samhället för det journalistiska innehållet i svenska morgon- tidningar.50 Av forskningen framgår att förutsättningarna för tidningsföretagen har förändrats på flera sätt . Ägandet har koncentrerats, antalet anställda har minskat och konkurrensen med andra medier har ökat. Det ekonomiska resultatet har också blivit viktigare som beroendet av reklamintäkter har minskat och konsumentintäkterna har ökat i betydelse. Utifrån en innehållslig analys av fyra morgontidningar kan konstatera att strukturen på tidningarna har förändrats. Tidningarnas omfång har minskat, i första hand på grund av färre annonser, som mängden redaktionellt material har ökat. Notiser och rutin- bevakning dominerar dock framför fördjupade nyheter. I de regionala tidningarna ligger fokus på lokala nyheter, medan andelen nationella och internationella nyheter är större i en morgontidning som . De ämnen som behandlas i nyheterna kommer i första hand från den offentliga politiska och ekonomiska sfären och merparten av artiklarna är neutrala till sin karaktär. En slutsats är att både journalister och tidningsägare har blivit mer 50 : Journalistikens kommersialisering – mera myt än sanning? Innehållets förändring i svensk dagspress 19602010. Sim(o) 2012. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Totalt sett präglas utvecklingen vad gäller innehållet i svensk dagspress snarare av stabilitet än av förändring enligt . I anför kommissionen att massmedierna traditionellt har haft en stor betydelse när det gäller att fungera som grindvakter till offentligheten och att kontrollera att den information som förmedlas är korrekt. I och med medie- landskapets förändringar och det växande antalet subkulturer på olika nätforum, hemsidor och kommentarsfält ställs högre krav på de enskilda medborgarna att vara källkritiska. Medielandskapets förändringar har satt de traditionella medierna under stor press. Många tidningar kämpar för sin överlevnad och enligt kommissionen är det troligt att antalet tidningar kommer att minska , medan de som finns kvar kämpar med krympande redaktionella resurser. Det innebär enligt kommissionen en utmaning för demokratin om färre medie- konsumenter tar del av kvalificerad journalistisk information.51 3.5.2Kvalificerad journalistik i den digitala miljön Med de snabba och delvis omvälvande förändringar som pågår har det under utredningstid förts en intensiv debatt i dagstidningsbranschen om kvalitets- journalistiken i den nya digitala miljön.52 Flera debattörer ifrågasätter om det är möjligt att bedriva kvalificerad journalistik med allt färre journalister på plats och utan en tydlig idé från tidningsföretagens sida om alternativa intäkter för att finansiera det journalistiska innehållet. Kritik riktas också mot att tidningsföretagen inte prioriterar den traditionella nyhets- värderingen utan i stället satsar på webben. Vidare påtalas att en konsekvens av dagstidningarnas försämrade möjligheter att bedriva en aktiv nyhetsjournalistik är att etermedierna inom public servicebolagen, som finansieras med licens- eller skattepengar, får ökad tyngd och makt.53 51Framtidskommissionen: Svenska framtidsutmaningar. Slutrapport från regeringens framtidskommission. (Ds 2013:19). 52Motsvarande debatter förs även i många andra länder. I artikeln Vem överlever i mediernas chicken race? beskriver Svenska Dagbladets dåvarande kulturchef ett möte med 43 mediechefer från hela världen som diskuterat frågan (). 53Bland dessa debattörer återfinns bl.a. (), (), , nätverket Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Andra debattörer pekar i stället på den nya teknikens möjlig- heter för att utveckla journalistiken. Man betonar de digitala sajternas styrkor i form av snabbhet, tillgänglighet och inter- aktivitet med läsarna. Begreppet kvalitetsjournalistik kan i själva verket behöva definieras om. I debatten hänvisas även till olika exempel som visar hur opinionsbildning och kvalitetsjournalistik kan få stort genomslag i den nya digitala miljön. Enskilda artiklar som nått flera hundra tusen läsningar lyfts fram som glädjebud i den digitala medieåldern. bröt under påsken 2013 även en gammal tradition om att ska vara tidningsfria. och , när inga papperstidningar distribueras, publicerade man nya digitala utgåvor av tidningen på nätet till sina prenumeranter.54 Kommittén har även inhämtat information om utvecklingen för den kvalificerade journalistiken i den digitala tidningsmiljön från företrädare för olika svenska dagstidnings- och medieföretag. Ett exempel är som har genomfört stora förändringar av sitt redaktionella arbete. Från att tidigare ha haft papperstidningen som utgångspunkt för journalistiken har man nu en tydligare uppdelning mellan pappers- tidning och sajt. På tidningens sajt betonas interaktiviteten med läsarna och mängden bildspel och tv-inslag har ökat. Arbetssättet på sajten är snabbare och mer projektinriktat, bl.a. arbetar man den vägen med grävande journalistik och sannolikt kommer även helt nya informationstjänster att utvecklas. I papperstidningen publiceras redaktionellt tyngre artiklar som bl.a. följer upp det som rapporterats på webben. Bedömningen från tidningens sida är att de båda kanalerna, papperstidningen och sajten, kommer att renodlas och särskiljas ytterligare i framtiden.55 Ett annat exempel är som ingår i och som satsar på s.k. flerkanalspublicering för att öka sin räckvidd. Det sker genom en samordning av den tryckta papperstidningen, nyhetssajter, mobilsajter, lokala tv-kanaler och gratistidningar. har ett ökat fokus legat på de Allt är möjligt () och flera av de debattörer som deltog i Dagens Nyheters artikelserie om Tidningarnas framtid . 54Bland dessa debattörer återfinns Svensk Dagbladets chefredaktör och digitala chefen (), Dagens Nyheters kulturchef () och chefredaktör och ansvarige utgivare . 55Presentation av , chef för på , vid kommitténs möte . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet kanaler som växer snabbast, dvs. sajterna och tv. Tidningen arbetar med agendasättande journalistik som fördjupar, ger sammanhang, analyserar och granskar. På sajterna är interaktiviteten med läsarna viktig och tidningen har bl.a. en chatt där läsarna kan lämna tips och synpunkter.56 Frågan om kvalitetsjournalistikens utmaningar förs även i andra länder. hölls en internationell konferens på godset Ditchley Park i med företrädare för flera amerikanska och europeiska tidningsföretag, och den fråga som ställdes var om kvalitetsjournalistik är möjlig när traditionella affärsmodeller inte längre fungerar.