sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — Den nya lydelsen gör klart att barnet ska kunna börja senast på platsdagen och att det inte räcker att kommunen lämnar själva platserbjudandet inom . Det finns givetvis ingenting som hindrar att kommunen erbjuder barnet förskola tidigare än på platsdagen. En förutsättning för att en platsdag ska gälla är att kommunen är skyldig att erbjuda barnet förskola enligt övriga bestämmelser i kapitlet. En annan förutsättning är att önskemålet gäller förskola med offentlig huvudman. Har ett barn från en annan kommun rätt att bli mottaget i kommunen enligt 13 § första stycket ska en platsdag gälla på samma sätt som för övriga barn. Däremot ska ingen platsdag gälla om kommunen tar emot barnet på frivillig väg. I andra stycket finns definitionen av begreppet platsdag. I regel är det den dag som infaller efter det att anmälan om förskola kommit in till kommunen. Lagen om beräkning av lag- stadgad tid är tillämplig vid beräkningen. Skulle platsdagen infalla , söndag eller i samband med en större helg ska nästa vardag räknas som platsdag. Det är en följd av reglerna i 3 §. Har kommunen valt att tillåta önskemål om förskola från och med en viss dag längre fram än gäller den dagen som platsdag, enligt den alternativa regeln. Platsdagen kan alltså vara den dag som infaller efter anmälan eller den senare dag som vårdnadshavaren önskar att barnet ska kunna börja. I tredje stycket anges att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola skyndsamt. Den bestämmelsen finns i andra stycket. Bestämmelsen innebär att förtur ska ges till barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola (se prop. 2009/10:165 s. 715). I två situationer gäller dock en platsdag även för dessa barn, nämligen i fråga om rapporteringsskyldighet enligt 15 a § och väntepenning enligt 12 a kap. SFB. I de fallen ska platsdagen bestämmas enligt andra stycket, på samma sätt som för övriga barn. Kommunen kan även i fortsättningen tillämpa interna riktlinjer som innebär att förskola ska erbjudas snabbare än vad lagen kräver, till exempel . Sådana riktlinjer påverkar dock inte vilken dag som ska räknas som platsdag i lagens mening. Paragrafen är ny och innebär att en informationsskyldighet för kommunen införs. Förslaget behandlas i avsnitt 10.2. Av första stycket framgår att kommunen är skyldig att självmant lämna viss information efter en anmälan om förskola med offentlig huvudman. Barnets vårdnadshavare ska nämligen informeras om den tidsfrist som gäller för erbjudande av plats och om möjligheten till väntepenning om kommunen inte erbjuder plats . Närmare krav på informationen framgår av 7 kap. 2 § skolförordningen. Informationen ska lämnas efter anmälan. Det går inte att ange någon exakt tidsrymd eftersom förhållandena kan variera men normalt bör informationen kunna lämnas . Stora delar av informationen kan vara standardiserad. Andra stycket innehåller ett bemyndigande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får genom detta rätt att meddela ytterligare föreskrifter om informationsskyldigheten. Sådana föreskrifter finns som sagt i 7 kap. 2 § skolförordningen. Paragrafen är ny och innebär att en rapporteringsskyldighet för kommunen införs. Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. I första stycket läggs grunderna för rapporteringsskyldigheten fast. Det anges att den ansvariga nämnden ska lämna en rapport om dröjsmål med erbjudande av plats till Skolinspektionen, fullmäktige och kommunens revisorer. Det är den eller de nämnder som avses i 2 kap. 2 § andra stycket som ska lämna rapporten. I andra stycket finns ett bemyndigande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges rätt att meddela ytter- ligare föreskrifter om rapporteringsskyldigheten. Sådana före- skrifter finns i 7 kap. 3 och 4 §§ skolförordningen. I första punkten föreslås det att lagen ska träda i kraft . Övervägandena finns i kapitel 13. I andra punkten finns en särskild ikraftträdandebestämmelse som innebär att de nya föreskrifterna endast ska tillämpas på anmälningar om förskola som kommer in till kommunen . Har anmälan kommit in till kommunen före dess ska följaktligen ingen platsdag gälla för barnet enligt 14 §. Kommunen ska inte heller vara informationsskyldig enligt 14 a § eller rapporterings- skyldig enligt 15 a §. Tredje punkten innehåller en övergångsbestämmelse som säger att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för anmälningar om förskola som kommit in till kommunen före . Det betyder att äldre föreskrifter i vissa fall kan ha giltighet även efter det att de nya reglerna trätt i kraft . 17.2Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Paragrafen är ny och gäller kommunens informationsskyldighet enligt 8 kap. 14 a § skollagen. Förslaget behandlas i avsnitt 10.2. Kommunen ska enligt paragrafen lämna information om vilken dag anmälan om förskola kom in till kommunen, vilka regler som gäller i fråga om erbjudande av plats, vilken platsdag som gäller för barnet under förutsättning att barnet faktiskt ska erbjudas förskola i kommunen och slutligen också om möjligheten till väntepenning om kommunen inte erbjuder förskoleplats inom lagstadgad tid. Informationen ska vara skriftlig och i 8 kap. 14 a § skollagen anges det att den ska lämnas efter anmälan. Hur den ska lämnas är upp till varje kommun att avgöra. Det kan till exempel ske i form av ett brev, via e-post eller på annat sätt. Med bestämmelser om erbjudande av plats avses reglerna om platsdag och förtur i 8 kap. 14 § skollagen. Det räcker att kom- munen återger dessa regler i informationen till vårdnadshavarna. När det gäller platsdagen ska kommunen ange den platsdag som gäller under förutsättning att barnet faktiskt ska erbjudas förskola i kommunen. Beskedet ska alltså vara villkorat. Visar det sig senare att barnet inte ska erbjudas förskola i kommunen är informationen oförbindande. Kommunen kan då besluta att barnet inte ska erbjudas förskoleplats. Det är därför viktigt att beskedet är tydligt utformat. Barnets vårdnadshavare måste förstå att det inte inne- fattar ett ställningstagande om att barnet ska erbjudas förskola. Kommunen får själv avgöra hur omfattande informationen om väntepenningen ska vara och hur den ska utformas. Det kan till exempel nämnas att har hand om förmånen. Ingenting hindrar att kommunen lämnar ytterligare information utöver den som sägs i paragrafen. Har kommunen en platsgaranti som går längre än lagens kan man till exempel upplysa om den. Känner kommunen till att ett barn enligt 8 kap. 14 § tredje stycket skollagen ska erbjudas förskola skyndsamt gäller i princip ingen platsdag och informationen får därför anpassas. Kommunen kan till exempel informera om att barnet ska erbjudas förskola skyndsamt men att den platsdag som anges gäller för väntepenning. Paragrafen är ny och gäller kommunens rapporteringsskyldighet enligt 8 kap. 15 a § skollagen. Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. I första stycket anges att rapporteringsskyldigheten ska fullgöras genom att den ansvariga nämnden lämnar en rapport som visar hur många barn som inte har erbjudits att börja förskola senast på den platsdag som gäller enligt 8 kap. 14 § skol- lagen. Att rapporten ska lämnas till Skolinspektionen, fullmäktige och kommunens revisorer framgår av 8 kap. 15 a § skollagen. Rapporten ska avse både de barn som vid rapporteringen har erbjudits förskola men för sent och de barn som fortfarande väntar på plats. Det är alltså både avslutade och pågående dröjsmål som ska redovisas. Ordalydelsen gör klart att även den kommun som inte har några dröjsmål ska lämna en rapport till Skolinspektionen, fullmäktige och revisorerna. Rapporten kan dock vara kortfattad. Av andra stycket framgår vilka uppgifter rapporten ska innehålla om det finns barn som inte har erbjudits att börja förskola senast på platsdagen. Rapporten ska visa dessa barns ålder och kön, hur många dagar efter platsdagen de fått vänta och skälen för dröjs- målen. Skälen bör kunna anges kortfattat. Bestämmelsen innebär att rapporten framförallt kommer att innehålla statistiska uppgifter. Barnens namn eller personnummer bör inte framgå av rapporten. Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande som ger Skolinspektion rätt att meddela ytterligare föreskrifter om hur rapporteringsskyldigheten enligt 8 kap. 15 a § skollagen ska full- göras. Det kan handla om hur rapporteringen ska ske och om tid- punkterna för rapportering. Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. I första punkten föreslås det att förordningen ska träda i kraft . I andra punkten finns en ikraftträdandebestämmelse som motsvarar den som gäller för ändringarna i skollagen. De nya föreskrifterna ska alltså bara tillämpas på anmälningar om förskola som kommer in till kommunen . Särskilda övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. 17.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen innehåller katalogen över bostadsbaserade förmåner. Genom ett tillägg i punkt 1 framgår att den som är bosatt i är försäkrad för väntepenning på grundnivå. En hänvisning till 12 a kap., som handlar om väntepenning, tas också in i punkten. I fall då förordningarna 1408/71 eller 883/2004 eller avtal som ingått med andra stater är tillämpliga kan den begränsning som bosättningskravet utgör komma att sättas ur spel. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen innehåller katalogen över arbetsbaserade förmåner. Genom ett tillägg i punkt 2 framgår att den som arbetar i är försäkrad för väntepenning på grund- eller sjukpenningnivå. Den hänvisning till 11–13 kap. som finns i punkten kvarstår. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Ett tillägg i första stycket gör klart att försäkringen för väntepenning på grund- eller sjukpenningnivå kan gälla även efter tidpunkten enligt 6 kap. 8 § andra stycket. Förutsättningen är att rätten till för- månen kan härledas från ett arbete i . Syftet med tillägget är att försäkringsskyddet för väntepenning ska överensstämma med det för föräldrapenning. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Ett tillägg i paragrafen gör klart att väntepenning på grund- eller sjukpenningnivå lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Förutsättningen är att barnet är Syftet med tillägget är att reglerna om väntepen- ning ska överensstämma med de som gäller för föräldrapenning. I fall då förordningarna 1408/71 eller 883/2004 eller avtal som ingått med andra stater är tillämpliga kan den begränsning som bosättningskravet utgör komma att sättas ur spel. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. I andra stycket införs en ny andra strecksats med hänvisning till 12 a kap. om väntepenning. I paragrafen införs en ny punkt 2 med hänvisning till 12 a kap. om väntepenning. På grund av den nya punkten blir det som är punkt 2, om tillfällig föräldrapenning, i stället punkt 3. Ett tillägg i paragrafen gör klart att en förälder inte kan få mer än sammanlagt hel väntepenning per dag, oavsett antalet barn. Det betyder att mer än hel väntepenning per dag inte kan lämnas till en och samma förälder, även om förutsättningarna för väntepenning skulle vara uppfyllda med avseende på två eller fler barn. Förslaget behandlas i avsnitt 11.4. I avdelning B Familjeförmåner införs ett nytt kapitel, 12 a kap., om väntepenning. Placeringen i balken behandlas i avsnitt 11.1. Väntepenningen införs som en ny föräldrapenningsförmån vid sidan av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning och omfattas därför av de allmänna bestämmelser om föräldrapenningsförmåner som finns i 11 kap. I paragrafen finns en innehållsförteckning över bestämmelserna i det nya kapitlet. Indelningen följer i princip de riktlinjer som framgår av prop. 2008/09:200 s. 373–375. I första stycket finns en upplysning om att väntepenning är en förmån som kan lämnas till en försäkrad förälder i vissa fall när kommunen inte erbjuder förskola inom den tid som framgår av skollagen. Redan här markeras sambandet mellan skollagens bestämmelser om erbjudande av förskola och rätten till väntepenning. Bestämmelsen är dock endast en information till läsaren. Rätten till väntepenning regleras i de följande paragraferna. I andra stycket anges att förmånen kan vara bosättningsbaserad enligt 5 kap. eller arbetsbaserad enligt 6 kap. Den som är bosatt i är försäkrad för väntepenning på grundnivå och den som arbetar här är försäkrad för väntepenning på grund- eller sjuk- penningnivå. Se även kommentarerna till 5 kap. 9 § och 6 kap. 6 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätten till väntepenning. Det anges att en försäkrad förälder har rätt till väntepenning om han eller hon vårdar barn under tid när kommunen inte erbjuder förskola trots att den är skyldig att göra det och trots att den plats- dag som gäller för barnet enligt 8 kap. 14 § skollagen har passerats. Det första villkoret är alltså att kommunen faktiskt är skyldig att erbjuda barnet förskola. Den frågan ska bedömas enligt reglerna i 8 kap. skollagen. Upphör kommunens skyldighet att erbjuda barnet förskola föreligger inte längre någon rätt till väntepenning. Det andra villkoret är att den platsdag som gäller för barnet har passerats utan att kommunen erbjudit förskola. Har kommunen erbjudit förskola föreligger således ingen rätt till väntepenning. För rätten till väntepenning saknar det betydelse var i kommunen den erbjudna förskoleplatsen är belägen och det saknar i princip också betydelse vilka önskemål om plats barnets vårdnadshavare har. Väntepenningen är alltså förbehållen de fall när kommunen inte erbjuder någon förskoleplats alls inom lagstadgad tid. kommunen sätta i system att erbjuda plats oskäligt långt bort från barnets eget hem eller annars i strid med 8 kap. 15 § skollagen får det bli en fråga för Skolinspektionen och dess tillsyn. Krav som däremot kan ställas på kommunens erbjudande är att det ska avse förskola och inte pedagogisk omsorg eller någon annan verksamhet samt att utbildningen ska vara icke-konfessionell. Det senare följer av reglerna i 8 kap. 12 § och 1 kap. 6 § skollagen. Är dessa krav inte uppfyllda kan föräldern ha rätt till väntepenning. Rätten till väntepenning är inte begränsad till den tid som kommunen är skyldig att erbjuda barnet förskola enligt reglerna i skollagen, till exempel till vardagar eller ett visst antal timmar per dag eller vecka. En förälder kan tvärtom ha rätt till väntepenning sju om förutsättningarna för det är uppfyllda. Förslaget behandlas i avsnitt 11.5. Vem som ska räknas som försäkrad och förälder behandlas däremot i avsnitt 11.2 och 11.3. I paragrafen finns ytterligare villkor för rätten till väntepenning. Rätt till väntepenning föreligger nämligen bara under tid när för- äldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet och inte förvärvs- arbetar. Föräldern ska alltså avstå från förvärvsarbete, eller inte förvärvsarbeta alls, och under den tiden till huvudsaklig del vårda barnet. Villkoren motsvarar de som gäller för föräldrapenning enligt 12 kap. 2 och 3 §§. Förslaget behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafen innehåller en samordningsbestämmelse. Det anges att väntepenning inte lämnas om föräldern får föräldra- penning eller tillfällig föräldrapenning. Har föräldern rätt till flera föräldrapenningsförmåner måste han eller hon alltså avstå från föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för att kunna få väntepenning. Syftet är att en och samma förälder inte ska kunna få väntepenning och andra föräldrapenningsförmåner . Förslaget behandlas i avsnitt 11.5. Bestämmelsen ställer krav på samtycke från barnets vårdnadshavare i vissa fall. För att en förälder som inte är barnets vårdnadshavare ska ha rätt till väntepenning krävs det nämligen ett skriftligt sam- tycke från en vårdnadshavare. Har barnet två vårdnadshavare räcker det att en av dem samtycker. Om samtycket återkallas har för- äldern inte längre rätt till väntepenning. Samtycket fyller samma funktion som avstående från föräldrapenning enligt 12 kap. 17 §. Förslaget behandlas i avsnitt 11.3 Paragrafen handlar om den tidigaste dagen för väntepenning. I första stycket anges det att väntepenning lämnas tidigast från och med vardagen efter den platsdag som gäller för barnet enligt 8 kap. 14 § skollagen. Infaller platsdagen kan väntepen- ning därför lämnas tidigast för måndagen därpå, om den är helgfri. I andra stycket finns det en påminnelse om det krav på anmälan till som gäller enligt 11 kap. 12 §. Bestämmelsen innebär att en förälder i regel inte kan få väntepenning för tid innan han eller hon gjort en anmälan till . Förslaget behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafen handlar om för väntepenning. I paragrafen anges det att väntepenning lämnas längst till och med vardagen före den dag barnet kan börja förskola enligt ett erbjudande från kommunen eller kommunens skyldighet att erbjuda förskola upphör av något annat skäl. Väntepenning ska alltså inte längre lämnas när det blivit möjligt för barnet att börja förskola eller när kommunen är skyldig att erbjuda barnet förskola. Det senare kan vara fallet till exempel om barnet flyttar eller börjar förskoleklassen eller om barnets vårdnadshavare återkallar sitt önskemål om förskola med offentlig huvudman. Förslaget behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafen handlar om förmånsnivåer. Enligt första stycket lämnas väntepenning enligt fem olika förmånsnivåer. Hel väntepenning lämnas för dag när föräldern inte förvärvsarbetar. Därutöver kan förmånen lämnas som tre fjärde- dels, halv, en fjärdedels eller en åttondels väntepenning beroende på hur stor del av normal arbetstid som föräldern förvärvsarbetar. Förmånsnivåerna är inte relaterade till hur många timmar per dag eller vecka som kommunen är skyldig att erbjuda förskola. En förälder kan alltså ha rätt till hel väntepenning även om kommunens skyldighet att erbjuda förskola är begränsad till vardagar eller till ett visst antal timmar per dag eller vecka. I andra stycket anges att väntepenning får lämnas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels väntepenning på grundnivå när föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. Det betyder att en förälder som arbetar högst sju åtton- delar av normal arbetstid kan välja mellan dessa olika nivåer. Paragrafen motsvarar 12 kap. 9 § och behandlas i avsnitt 11.6. I paragrafen anges vad som inte ska betraktas som förvärvsarbete vid prövningen av rätten till väntepenning. Enligt första stycket 1 räknas inte vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem och enligt första stycket 2 räknas inte sådant förvärvsarbete som den för- säkrade utför under tid för vilken han eller hon får sjukersättning enligt bestämmelserna i 37 kap. 3 §. I andra stycket finns en hjälpregel. Om det vid tillämpningen av första stycket 2 inte går att avgöra vilken tid den försäkrade avstår från förvärvsarbete för att vårda sitt barn ska frånvaron i första hand anses som frånvaro från sådant arbete som avses i 37 kap. 3 §. Paragrafen motsvarar 12 kap. 10 § och behandlas i avsnitt 11.6. Paragrafen handlar om tid som normalt är arbetsfri för föräldern. Väntepenning på sjukpenningnivå lämnas för tid som normalt är arbetsfri för föräldern endast om han eller hon i direkt anslutning till den arbetsfria tiden får väntepenning på motsvarande eller högre förmånsnivå. Detta gäller dock endast för perioder av arbets- fri tid om . Bestämmelsen innebär att en förälder som normalt förvärvsarbetar måndag–fredag och vill ha väntepenning på sjukpenningnivå lördag–söndag måste ta ut väntepenning på samma förmånsnivå eller högre även eller måndagen. Det gäller dock endast om den arbetsfria tiden är . Paragrafen motsvarar 12 kap. 11 § och behandlas i avsnitt 11.6. I paragrafen anges att väntepenning kan lämnas på sjukpenning- nivå eller grundnivå. Till skillnad från föräldrapenning finns det ingen lägstanivå. Närmare bestämmelser om sjukpenningnivån och grundnivån finns i de följande paragraferna. Enligt paragrafen ska en förälder vara försäkrad för arbetsbaserad väntepenning enligt 6 kap. 6 § 2 för att kunna få väntepenning på sjukpenningnivån. Det ska också kunna fastställas en SGI för föräldern. Något 240-dagarsvillkor motsvarande det som framgår av 12 kap. 35 § gäller dock inte. Hur väntepenning på sjukpenning- nivån ska beräknas framgår av 14 §. Paragrafen motsvarar 12 kap. 21 § och behandlas i avsnitt 11.7. I första stycket anges hur väntepenning på sjukpenningnivån ska beräknas. För hel väntepenning ska sjukpenningnivån motsvara förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en SGI beräknad enligt 12 kap. 25–31 §§. Vid tillämpningen av de senare paragraferna ska det som sägs där om föräldrapenning i stället gälla väntepenning. Det framgår av andra stycket. Syftet är att väntepenning på sjukpenningnivån ska kunna motsvara föräldrapenning på samma nivå fullt ut. I tredje stycket behandlas den situationen att hel väntepenning på sjukpenningnivån inte överstiger . Då lämnas i stället väntepenning på grundnivån enligt 15 §. Paragrafen motsvarar 12 kap. 22 § och behandlas i avsnitt 11.7. I första stycket anges att väntepenning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad eller arbets- baserad väntepenning enligt 5 kap. 9 1 respektive 6 kap. 6 § 2. I andra stycket anges att grundnivån för hel väntepenning är . Paragrafen motsvarar 12 kap. 23 § och behandlas i avsnitt 11.7. Paragrafen handlar om kommunens betalningsansvar. Det anges att kommunen ska betala kostnaderna för den väntepenning som lämnas för vården av ett barn. Att socialförsäkringen delvis finansieras genom särskilda betalningar från kommuner är ingen nyhet, jämför 2 kap. 4 § och 51 kap. 22 §. Kommunens betalningsansvar enligt paragrafen omfattar all väntepenning som lämnas för vården av ett visst barn, oavsett hur många föräldrar som får del av den. Det måste betonas att kommunen inte fullgör sin skyldighet att erbjuda förskola genom att betala kostnaderna för väntepenningen. Skolinspektionen kan ingripa genom exempelvis vitesföreläggande även om kommunen har ett betalningsansvar enligt denna paragraf. Förslaget behandlas i avsnitt 11.8. Paragrafen handlar om sanktionsavgift. Av första stycket framgår att den kommun som har ett kostnads- ansvar enligt 16 § också ska betala en sanktionsavgift. Sanktions- avgift kommer alltså bara i fråga när väntepenning har beviljats. Det övergripande syftet med sanktionsavgiften är att kommunens samlade kostnad för ett dröjsmål inte ska bli lägre för att barnets föräldrar har låg väntepenning eller väljer att ta ut väntepenning bara för vissa delar av förmånstiden enligt 7 och 8 §§. Av andra stycket och 18 § framgår att sanktionsavgiften ska mot- svara mellanskillnaden mellan den väntepenning som faktiskt har lämnats och det högsta belopp som hade kunnat lämnas för (maximibeloppet). Har en förälder fått högsta möjliga ersättning för hela perioden saknas det alltså utrymme för en sanktionsavgift. innebär att avgiftens storlek varierar beroende på vilken vänte- penning som har lämnats till barnets föräldrar i varje enskilt fall. Förslaget behandlas i avsnitt 11.8. Paragrafen innehåller definitionen av begreppet maximibelopp. Maximibeloppet är det belopp som motsvarar hel väntepenning på högsta möjliga sjukpenningnivå för hela den förmånstid som framgår av 7 och 8 §§. När förmånstiden fastställs bör reglerna i 11 kap. 12 § om anmälan till inte tillämpas. Det betyder att förmånstiden ska anses löpa från och med vardagen efter platsdagen oavsett när anmälan till gjorts. Paragrafen innebär att maximibeloppet ska beräknas på grundval av den väntepenning som en förälder med högsta möjliga SGI hade kunnat få, det vill säga en förälder vars inkomster överstiger 10 prisbasbelopp (jämför 12 kap. 25 och 26 §§). Maximi- beloppet ska vidare motsvara hel väntepenning på denna nivå för hela förmånstiden enligt 7 och 8 §§.