sou · H1B348 · 2013-06-18 00:00:00 — 65 a § Om talan avser ett europeiskt patent med eller utan enhetlig verkan eller ett tilläggsskydd för en produkt som skyddas av ett sådant patent eller en europeisk patentansökan, och den enhetliga europeiska patentdomstolen är ensam behörig enligt avtalet om en enhetlig patentdomstol, får talan inte tas upp av en svensk domstol. Paragrafen är ny och föranleds främst av artikel 32.1 i domstolsavtalet samt den övergångsordning som finns i artikel 83. Den innebär att en svensk domstol inte är behörig att ta upp ett mål där den enhetliga patentdomstolen är exklusivt behörig enligt artikel 32.1 i domstolsavtalet. Undantag gäller enligt övergångsordningen i artikel 83 efter ikraftträdandet av domstolsavtalet. Vad övergångsordningen innebär för de nationella domstolarnas kompetens har beskrivits i allmänmotiveringen (avsnitt 9.2). Enligt ordalydelsen är paragrafen tillämplig inte bara när den enhetliga europeiska patentdomstolen handlägger mål om europeiska patent, utan också i fråga om mål om tilläggsskydd och patentansökningar. Att tilläggsskydd omfattas av den enhetliga europeiska patentdomstolens exklusiva behörighet framgår direkt av artikel 32.1 i domstolsavtalet. Det är mer oklart i vilka fall mål om europeiska patentansökningar kan komma att prövas av den enhetliga europeiska patentdomstolen. Enligt artikel 3 d i domstolsavtalet ska avtalet emellertid också tillämpas på europeiska patentansökningar som har lämnats in efter avtalets ikraftträdande. Det innebär att dessa formellt också omfattas av domstolens behörighet och motsatsvis – med förbehåll för undantagen enligt övergångsordningen – faller utanför de nationella domstolarnas kompetens. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 9.3. 65 b § När den enhetliga europeiska patentdomstolen handlägger mål om europeiska patent med enhetlig verkan, gäller i fråga om vilka handlingar som patentet skyddar mot och tillämpliga begränsningar i patentskyddet i stället för bestämmelserna i denna lag artiklarna 25–30 i avtalet om en enhetlig patentdomstol som svensk lag för dessa patent. Paragrafen är ny och innebär att artiklarna 25–30 i domstolsavtalet inkorporeras i svensk rätt. Innehållet i artiklarna ska inte tillämpas av svenska domstolar eller myndigheter. I stället aktualiseras paragrafen när den enhetliga europeiska patentdomstolen handlägger mål. Enligt artikel 24 i domstolsavtalet ska domstolen då tillämpa bl.a. patentförordningen, som i artikel 5.3 hänvisar till nationell rätt. I de fallen är det artiklarna 25–30 i domstolsavtalet som i stället för patentlagen utgör nationell rätt i fråga om vilka handlingar som patentet skyddar mot och tillämpliga begränsningar i patentskyddet. Eftersom artikel 5 i patentförordningen bara gäller för europeiska patent med enhetlig verkan finns det här, till skillnad från i 65 a §, inte något behov av att låta regleringen omfatta tilläggsskydd och europeiska patentansökningar. Se avsnitt 4.1. 70 a § Ett beslut eller ett föreläggande som har meddelats enligt avtalet om en enhetlig patentdomstol verkställs här i landet på samma villkor som en svensk domstols dom eller beslut. Paragrafen är ny och reglerar verkställighet av den enhetliga europeiska patentdomstolens beslut och förelägganden. Enligt artikel 82 i domstolsavtalet ska dessa vara verkställbara i varje avtalsslutande medlemsstat på samma villkor som beslut som meddelas av medlemsstatens domstolar och myndigheter. Det innebär att något nationellt krav på verkställbarhetsförklaring (s.k. exekvaturförfarande) som finns i fråga om avgöranden enligt I-förordningen inte ställs. Enligt artikel 82.1 ska dock beslut om verkställighet bifogas den enhetliga europeiska patentdomstolens beslut. Ansökan om verkställighet ska, precis som för motsvarande nationella avgörande, riktas direkt till . Att avgörandet ska verkställas på samma villkor som motsvarande nationellt avgörande innebär också att de olika regler som är tillämpliga vid för motsvarande nationellt avgörande ska tillämpas. Vid exempelvis en intrångsundersökning som beslutas av gäller enligt 59 f § patentlagen att beslutet verkställs enligt de villkor som domstolen har föreskrivit och med tillämpning av 1–3 kap., 17 kap. 1–5 §§ samt 18 kap., utsökningsbalken. Ytterligare bestämmelser finns i 59 f–h §§ patentlagen, som i vilken mån motparten ska underrättas, om rätten att ta foton eller kopior av handlingar och om rätten till juridiskt biträde. Dessutom finns en bestämmelse i utsökningsförordningen (1981:981) om att bl.a. beslut om intrångsundersökning ska verkställas skyndsamt. Alla de uppräknade bestämmelserna blir tillämpliga även vid verkställighet av en intrångsundersökning som beslutas av den enhetliga europeiska patentdomstolen. 71 § Patenthavare, som inte har hemvist här i riket, ska ha ett här bosatt ombud, som har rätt att för honom ta emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden rörande patentet med undantag av stämning i brottmål och föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombud ska anmälas till patentregistret och antecknas i detta. Första stycket gäller inte innehavare av europeiska patent med enhetlig verkan enligt och rådets förordning (EU) nr 1257/2012. Har patenthavaren inte anmält ombud som avses i första stycket, får delgivning i stället ske genom att den handling som ska delges sändes till honom med posten till hans i patentregistret antecknade adress. Är fullständig adress inte antecknad i registret, får delgivning ske genom att handlingen hålls tillgänglig hos patentmyndigheten och genom att meddelande om detta och om handlingens huvudsakliga innehåll kungörs i den publikation som regeringen meddelar föreskrifter om. Delgivningen anses ha skett när det som angetts blivit fullgjort. Regeringen får, under förutsättning av ömsesidighet, meddela föreskrifter om att bestämmelserna i första och tredje styckena inte ska gälla i fråga om patenthavare som har hemvist i viss främmande stat eller har ett i den staten bosatt ombud, vilket är anmält till patentregistret här i riket och har behörighet som anges i första stycket. Ändringen innebär att ombudsskyldighet i inte ska gälla för innehavare av europeiska patent med enhetlig verkan. Se avsnitt 5.2.2. Utöver detta har några språkliga ändringar gjorts. 79 a § Staten ska ersätta skador i enlighet med artikel 22 i avtalet om en enhetlig patentdomstol. Paragrafen är ny och innebär att medlemsstaternas solidariska skadeståndsskyldighet för överinstansrättens överträdelser av unionsrätten enligt artikel 22 i domstolsavtalet inkorporeras i svensk rätt. Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.3. 80 § Med europeiskt patent avses patent som meddelas av det europeiska patentverket enligt den i avslutade europeiska patentkonventionen. Med europeisk patentansökan avses patentansökan som görs enligt nämnda konvention. Ansökan om europeiskt patent görs hos det europeiska patentverket. Sådan ansökan får ges in även till patentmyndigheten för att av denna vidarebefordras till det europeiska patentverket. Ansökan som avses i artikel 76 i nämnda konvention (europeisk avdelad ansökan) ska dock alltid ges in till det europeiska patentverket. Europeiska patent kan ha enhetlig verkan i enlighet med och rådets förordning (EU) nr 1257/2012. Bestämmelserna i 81–93 §§ gäller europeiska patent för som inte har enhetlig verkan och europeiska patentansökningar som omfattar . I nuvarande 11 kap. patentlagen, som reglerar europeiska patent, är utgångspunkten att dessa endast kan få verkan genom validering. Ändringen i 80 § syftar till att klargöra att det också finns europeiska patent med enhetlig verkan som kommer att få verkan i utan några vidare åtgärder. Den syftar också till att klargöra att merparten av bestämmelserna i kapitlet endast är tillämpliga för europeiska patentansökningar samt europeiska patent som validerats i och saknar enhetlig verkan. 82 a § Om ett europeiskt patent har enhetlig verkan i enlighet med och rådets förordning (EU) nr 1257/2012 är sökandens åtgärder enligt 82 § utan verkan. Ändringen ska motverka att dubbelt patentskydd uppstår för europeiska patent som ges enhetlig verkan. Den innebär att en begäran om enhetlig verkan har företräde framför åtgärder för validering enligt 82 § patentlagen. Frågan har behandlats i 6 kap. 88 § Utnyttjar någon yrkesmässigt en uppfinning som söks skyddad i en europeisk patentansökan som har publicerats enligt den europeiska patentkonventionen, gäller vad som anges om patentintrång, förutsatt att 1.patentkraven i den lydelse de publicerades finns tillgängliga på engelska hos det europeiska patentverket, och 2.ansökningen leder till patent för . I sådant fall omfattar patentskyddet dock endast vad som framgår såväl av patentkraven i den lydelse de publicerades som av patentkraven enligt patentet. Till straff får inte dömas och ersättning för skada får bestämmas endast enligt 58 § andra stycket. Bestämmelserna i 58 § tredje stycket gäller inte om ersättningstalan väcks senast efter det tiden för invändning mot det europeiska patentet utgått eller, om invändning gjorts, senast efter det att det europeiska patentverket beslutat att patentet ska upprätthållas. Ändringarna i paragrafen innebär att det för provisoriskt skydd inte ska krävas mer omfattande översättningar än det enligt övergångsregleringen i översättningsförordningen (artikel 6) kommer att göra för ett europeiskt patent för vilket enhetlig verkan begärs. 90 § Om en handling har översatts i enlighet med 82 eller 88 § är det endast lydelsen på det språk som har varit handläggningsspråk vid det europeiska patentverket som har rättslig verkan. Ändringen innebär att de översättningar som görs i enlighet med 82 eller 88 § patentlagen bara ska ha informativ verkan. Vid validering enligt 82 § gäller det översättningen av patentkraven till svenska och eventuell översättning av beskrivningen till svenska eller engelska. När det gäller det provisoriska skyddet enligt 88 § avses den översättning av patentkraven till engelska som ges in till EPO, om ansökan i övrigt görs på tyska eller franska. Se avsnitt 8.4.2 och 8.4.3. 94 § Patent som har meddelats eller har verkan här i riket kan pantsättas enligt bestämmelserna i detta kapitel, om inte något annat följer av 94 a §. Pantsättning kan också avse 2.internationell patentansökan som har fullföljts enligt 31 § eller som har tagits upp till handläggning enligt 33 § tredje stycket eller 38 §, eller 3.europeisk patentansökan för vilken översättning enligt 88 § finns tillgänglig eller som har omvandlats enligt 93 §. Panträtt i en patentansökan omfattar också en del av ansökningen som blir föremål för delning eller utbrytning. 94 a § Europeiska patent med enhetlig verkan kan pantsättas genom att avtalet om pantsättning registreras av det europeiska patentverket. Om det europeiska patentverket bifaller en ansökan om registrering, har pantsättningen från den tidpunkten samma verkningar som en pantsättning som har skett enligt bestämmelserna i detta kapitel. Enligt artikel 7.4 i patentförordningen får pantsättning av ett europeiskt patent med enhetlig verkan inte vara beroende av någon nationell registrering. De nu gällande bestämmelserna om pantsättning av patent innebär att en sakrättsligt giltig pantsättning upp- kommer genom registrering av pantsättningsavtalet hos PRV. Registreringen är knuten till pantregistret. För att inte registreringskravet ska stå i strid med patentförordningen har de europeiska patenten med enhetlig verkan undantagits. I stället anges att dessa kan pantsättas genom att pantsättningsavtalet registreras av EPO. En pantsättning som uppkommer på det sättet ska ha samma verkningar som en pantsättning som sker enligt bestämmelserna i 12 kap. patentlagen. Det innebär att exempelvis bestämmelserna om vilken upplåtelse som har företräde och om försäljning av panten ska tillämpas. Ändringarna i 94 § andra stycket föranleds av att kravet på översättning av en europeisk patentansökan för att uppnå provisoriskt skydd har ändrats. Eftersom det provisoriska skyddet endast förutsätter att patentkraven finns tillgängliga på engelska hos EPO ska patentansökningen kunna pantsättas under samma förutsättningar. Ett enhetligt patentskydd i EU och en ny patentlag En särskild utredare ska föreslå de författningsändringar som behövs till följd av införandet av det enhetliga patentskyddet i EU och inrättandet av den enhetliga europeiska patentdomstolen. Utredaren ska också lämna förslag till en ny patentlag och en ny förordning som ska vara överskådliga och lättillgängliga. I uppdraget ingår dessutom att utreda vissa begränsade sakliga frågor. Uppdraget som avser ett förbättrat europeiskt patentsystem ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget om en ny patentlag m.m. ska redovisas . Ett förbättrat europeiskt patentsystem EU-förhandlingarna om förbättringar av det europeiska patentsystemet är i ett slutskede. Reformen avser dels införandet av ett enhetligt patentskydd i EU, dels inrättandet av en enhetlig europeisk patentdomstol för såväl det enhetliga patentskyddet som övriga europeiska patent. Införandet av det enhetliga patentskyddet sker i form av ett s.k. fördjupat samarbete mellan 25 av EU:s medlemsstater. Det fördjupade samarbetet ska genomföras genom dels en EU-förordning om det enhetliga patentskyddet (patentförordningen), dels en EU- förordning om det enhetliga patentskyddets översättningsarrangemang. När de båda förordningarna träder i kraft ska ett europeiskt patent som beviljats av Europeiska patentverket (European Patent Office, EPO) enligt den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC) kunna ges enhetlig verkan. Enhetlig verkan innebär att patentskyddet utsträcks till de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet och som ratificerat avtalet om den enhetliga patentdomstolen (artiklarna 3 och 22.2 i patentförordningen). En ansökan om enhetlig verkan ska ges in till EPO av innehavaren av det europeiska patentet senast efter det att beslutet att bevilja patentet publicerats i den europeiska patenttidningen (artikel 12.1). Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att dubbelt patentskydd inte uppstår (artikel 4.2). Genom patentförordningen ger de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet i uppdrag åt EPO att administrera det enhetliga patentskyddet. EPO ska bl.a. ta emot och behandla ansökningar om enhetlig verkan, upprätta och upprätthålla ett patentregister samt samla in och administrera årsavgifterna för det enhetliga patentskyddet (artikel 12.1). Medlemsstaterna ska se till att de administrativa beslut som EPO fattar om det enhetliga patentskyddet ska kunna prövas av en domstol som är behörig i en eller flera av de deltagande medlemsstaterna (artikel 12.3). Avsikten är att den enhetliga patentdomstolen ska handlägga dessa ärenden (se artikel i utkastet till domstolsavtal). Förordningarna blir direkt tillämpliga i . Medlemsstaterna gör dock vissa åtaganden. Vidare kan det behövas kompletterande bestämmelser för att systemet ska fungera på avsett sätt. Utredaren ska analysera och ta ställning till vilka åtaganden som följer av förordningarna samt lämna de författningsförslag som behövs med anledning av dessa eller för att systemet annars ska fungera på avsett sätt. En enhetlig europeisk patentdomstol Parallellt med införandet av det enhetliga patentskyddet ska de 25 medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet samt inrätta en enhetlig specialdomstol för patenttvister. Domstolen ska ges exklusiv behörighet att avgöra tvister inte bara om det nya enhet- liga patentskyddet utan även om andra europeiska patent, dvs. patent utan enhetlig verkan. kommer dock de nationella domstolarna att fortsatt kunna avgöra tvister om de europeiska patent som inte har enhetlig verkan. Den enhetliga patentdomstolen ska inrättas genom ett avtal som är öppet för EU:s medlemsstater. Domstolen blir gemensam för EU:s medlemsstater och en del av EU:s system för domstolsprövning (artikel 1). Domstolen kommer alltså att kunna, och i vissa fall vara skyldig att, begära förhandsavgörande av om tolkningen av . Domstolen ska bestå av en förstainstans, en överklagandeinstans och en registrator (artikel 4). Domstolens förstainstans ska ha lokala och regionala avdelningar samt en central avdelning. Varje medlemsstat kan själv bestämma om den vill inrätta en lokal avdelning eller delta i en regional avdelning (artikel 5). Domstolen ska tillämpa avtalet om inrättande av domstolen, unionsrätten (inklusive förordningarna om det enhetliga patentskyddet och dess översättningsarrangemang), EPC, bestämmelser i internationella avtal som är tillämpliga på patent och bindande för alla medlemsstater samt nationell rätt (artikel 14 e 1). I avtalet om inrättandet av domstolen finns det särskilda bestämmelser om skadeståndsansvar vid överträdelse av unionsrätten (se artikel 14c och 14d). Det finns även lagvalsregler för vissa andra typer av skadeståndskrav (se artikel 3b). Den enhetliga patentdomstolen får behörighet när det gäller mål om de europeiska patent som är giltiga i . Dessa mål faller under svenska domstolars behörighet (i första instans). Ändringar kommer mot denna bakgrund att krävas i patentlagen (1967:837) och andra relevanta författningar. Även andra aspekter av avtalet kan komma att kräva författningsändringar. Utredaren ska analysera och ta ställning till vilka författningsändringar som behövs för en svensk ratifikation av avtalet och lämna förslag till sådana. Utredaren ska även analysera vilka rättsliga och praktiska åtgärder, inklusive organisatoriska, som behöver vidtas för att ska kunna delta i en regional avdelning i domstolens första instans alternativt upprätta en egen lokal avdelning. Frågan om ska ingå i en regional avdelning eller upprätta en egen lokal avdelning ingår dock inte i uppdraget. Ytterligare frågor med anknytning till införandet av det enhetliga patentskyddet För att europeiska patent ska bli giltiga i krävs att patenthavaren översätter delar av, eller i vissa fall hela, patentskriften till svenska. Utredaren ska mot bakgrund av resultatet av det pågående lagstiftningsarbetet om nationella patent på engelska (betänkande Nationella patent på engelska?, SOU 2012:19) analysera och ta ställning till om bestämmelserna om krav på översättning i fråga om europeiska patent bör ändras. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som i så fall bedöms motiverade. För att , , ska kunna delta fullt ut i arbetsbesparande projekt som pågår inom EPO och för den intellektuella äganderätten (, ) kan det behöva införas en möjlighet för PRV att lämna ut granskningsresultat till EPO innan en ansökan om patent har offentliggjorts samt en möjlighet att förlänga fristen för att ge in prioritetshandlingar. Frågorna har samband med det enhetliga patentskyddet (jfr skäl 20 i patentförordningen). Utredaren ska därför, inom ramen för övervägandena rörande införandet av det enhetliga patentskyddet och den enhetliga europeiska patentdomstolen, analysera och ta ställning till om det är lämpligt att genomföra förändringar som gör det möjligt för PRV att på detta sätt lämna ut granskningsresultat och förlänga fristen att ge in prioritetshandlingar. En ny patentlag m.m. Patentlagen trädde i kraft . Lagen har ändrats , bl.a. till följd av tillträde till konventionen om patentsamarbete (, PCT) och till EPC i ursprunglig och reviderad lydelse samt till följd av genomföranden av vissa EU-direktiv. Däremot har det aldrig gjorts någon heltäckande översyn av patentlagen ur redaktionell och språklig synvinkel. Det har inte heller gjorts någon samlad översyn av både patentlagen och patentkungörelsen (1967:838). Därför är det nu aktuellt att göra en sådan samlad översyn. Utredaren ska lämna förslag till en ny patentlag som ska vara mera överskådlig och lättillgänglig från redaktionell synpunkt samt innehålla ett modernare språk än den nuvarande. Om det bedöms lämpligt ska utredaren, vid utformningen av förslagets struktur, hämta ledning från tillämpliga delar av framför allt EPC men även varumärkeslagen (2010:1877). I uppdraget ligger att lämna förslag till en ny patentförordning som kan ersätta patentkungörelsen. Utredaren ska uppmärksamma om patentkungörelsen innehåller bestämmelser som i stället bör finnas i lag, liksom om patentlagen innehåller bestämmelser som hellre bör finnas i förordning eller i myndighetsföreskrifter. Översynen ska bl.a. syfta till att formkrav, så långt möjligt, inte regleras på lagnivå. Ett annat syfte ska vara att så långt lämpligt möjliggöra elektroniska och andra nya rutiner. I detta sammanhang ska utredaren även behandla vissa sakliga frågor. PRV föreslår vissa begränsade ändringar i patentlagen och patentkungörelsen i en skrivelse till (se Ju/2012/3666/L3). Förslagen avser bl.a. offentliggörande av ansökan om patent på sökandens begäran, domstols skyldighet att underrätta PRV om domar och beslut samt skyldighet att betala ansökningsavgift för varje uppfinning som granskas av PRV. Utredaren ska analysera och ta ställning till PRV:s förslag och lämna de förslag som anses motiverade. Det ligger i sakens natur att en översyn av detta slag kan föranleda vissa förtydliganden och smärre sakliga ändringar. Om utredaren i samband med arbetet därutöver ser behov av andra, begränsade sakliga ändringar får utredaren även föreslå sådana under förutsättning att det ryms inom tiden för uppdraget. Uppdraget omfattar även att vid behov föreslå följdändringar i andra författningar. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdragen Utredaren ska följa de inom pågående arbetena om nationella patent på engelska (SOU 2012:19) och om domstolsprövningen av immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden. Utredaren ska hålla sig informerad om förhandlingar och arbete i EU, och i den mån det är relevant för uppdraget. I den omfattning utredaren behöver det ska synpunkter inhämtas från berörda myndigheter och organisationer. Patentlagen bygger på ett nordiskt samarbete, och motsvarande lagar finns i andra nordiska länder. Utredaren ska under arbetets gång utbyta information med ansvariga departement i övriga nordiska länder. Utredaren ska redovisa ekonomiska konsekvenser och andra effekter av framlagda förslag för företag och enskilda samt för det allmänna. Utredaren ska bedöma förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader. Om förslagen kan förväntas leda till intäktsminskningar eller kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Uppdraget som avser ett förbättrat europeiskt patentsystem ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget som avser en ny patentlag m.m. ska redovisas . 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor.