sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Tids- brist i överflöd – en ekonomisk studie (2:a upplagan). : Ratio Förlag. Bynner, (1998). Origins of social exklusion: risk factors affecting young children. Bynner, (2002). Risks and outcomes of social exklusion: insights of longitudinal data. , och , (2011). Social exkludering i ett livsförloppsperspektiv i utanförskap, , , , , , och , (red.). Chao, och , . (1998). Empirical tests of status consumption: Evidence from women's cosmetics. 19 (1): 107 – 131. och (2013): Slutrapport CSN/KFM. (2012). 3 in 4 of those in debt say money worries are harming their health. (hämtad 2013- 05-07). , , , och Shields, . (2008). Relative Income, Happiness and Utility: An Explanation for the Easterlin Paradox and Other Puzzles. 46(1): 96-144. Datainspektionen (2011). Tillämpning av inkassolagen. Datainspektionens allmänna råd. Davydoff, , , , , , , , , , , , , , , , , och , (2008). Towards a common operational European definition of over- indebtedness. : European Commission. Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007). Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen – resultat från expertseminarier. Rapport nr 5 : . Delic, (2012). Underhållsstöd – eftergift av återbetalnings- skyldigheten. Dew, (2007). Two sides of the same coin? The differing roles of assets and consumer debt in marriage. Issues 26: 89-104. Dew, (2008). Debt change and marital satisfaction change in recently married couples. Family Relations 57 (1): 60-71. Dew, (2011). The association between consumer debt and the likelihood of divorce. Issues 32 (4): 554-565. Drentea, och Lavrakas, (2000). the limit: the association among health, race and debt. Social Science & Medicine 50: 517-529. Drentea, (2000). , debt and anxiety. Behavior 41: 437-450. DS 2012:31: App to date. Konsumenternas rättsliga ställning när varor eller tjänster betalas via telefonräkningen, m.m. : Justitie- departementet. Duesenberry, (1949). Income, Saving and the Theory of Consumer Behavior. Ekonomisk Debatt (1979). : Behövs regleringarna på kreditmarknaden? , . och , (2010). Det blir många nej – konsumtionens meningar och villkor för barnfamiljer med knapp ekonomi. , , , och , (2004). Krisbetingade känsloreaktioner hos överskuldsatta, i Hushållens överskuldsättning i . Rapport från ett samnordiskat forsk- ningsseminarium om orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenters överskuldsättning. Europeiska kommissionen (2013). Förslag till Europarlamentets och Rådets direktiv om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. (2006a). Handel med förfallna fordringar och inkasso. (2007). Hushållens ekonomiska förmåga. (2009). Hushållens finansiella förmåga. (2012c). Den svenska bolånemarknaden. (2013). Den svenska bolånemarknaden. , (1930). The Theory of Interest. Fitch, , , , , och , (2007). Debt and mental health – the role of psychiatrists. Advances in Psychiatric Treatment 13: 194-202. Fondeville, , , och , (2010). Over- indebtedness – new evidence from the EU-SILC special module. Research note 4/2010. : European Commission. och (2010). Prisutvecklingen på den svenska bostads- marknaden – en fundamental analys. Penning- och Valutapolitik 3/2010. Graber, (2012). Debt: The first 5, 000 years. Gross, och Souleles, (2000). Consumer Response to Changes in : Evidence from . The Wharton Financial Institutions Center. Grönfors, och , (2011). , (2012). Under höga tak ryms alla. Hedenborg, och , (red.) (2006). – En Social och Ekonomisk Historia. Hellekant, (2013). Bilköpare lockas med olagliga lån. (Hämtad ). , . och Hogarth, . (2003). : The Connection between Knowledge and Behaviour. Federal Reserve Bulletin. Hintikka, , , , , , Saarinen, P., , A., Koskela, K. och (1998). Debt and suicidal behaviour in the Finnish general population. Acta Psychiatrica 98 (6): 493-496. , (2001). Språngbräda eller segmentering? En longitudinell studie av tidsbegränsat anställda. Forsknings- rapport/IFAU: 2001:1. , (2004). Syvässä velkakriisissä olevien ihmisten selviytymiskeinot ja uumpus. Rapport från ett samnordiskat forskningsseminarium om orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenterns överskuldsättning. , (2012). Ogiltighet och rättsföljd. Serie: (del 201). Intrum (2012). European Payment Index. , och , (2007). Kahneman, och , (1979). Theory: An Analysis of Decision under Risk. Econometrica 47(2): 263-292. Keynes, (1936). General of Employment, Interest and Money. Kilborn, (2009). Two decades, three questions. I Consumer Credit, Debt & Bankruptcy, , och (red. ), 307-329. , (2010a). Växande avgiftsskillnader i a-kassan – ökad social polarisering. Forskningsrapport/, . , (2010b). Vilka hoppade av a-kassan eller avstod från att gå med? Forskningsrapport/, . Knausgård, (2011). Min kamp 2. (2013). (2003). Överskuldsättning – omfattning, orsaker och förslag till åtgärder. (2010a). Samverkan för en effektivare hjälp till skuld- satta. (2010b). Dödsfall under och efter skuldsanering. (2011a). Budget – och skuldrådgivning – beskrivning av en viktig verksamhet. (2011b). Budgetrådgivning – en kortsiktig kostnad eller en lönsam social investering. (2011c). allmänna råd om konsumentkrediter. (2012 eller 2012:5). Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2012 - en lägesrapport. (2013). Kommunernas budget- och skuldrådgivning 2013. (2008a). Alla vill göra rätt för sig. Överskuld- sättningens orsaker och konsekvenser. (2008b). Överskuldsättning och ekonomiska problem bland ungdomar – En kartläggning av risker. (2009). (2011). Remissyttrande avseende SOU 2011:51 Fortsatt förälder – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. (2012). Rapport avseende fördjupad gransk- ning av ungdomar med BF-ansökan registrerad . (2013). Slutrapport – Från verkställighet till skuldsanering. Kuznets, (1942). Uses of National Income in Peace and War. Kydland, Finn E och Prescott, . (1977). Rules Rather Than Discretion: The Inconsistency of Optimal Plans. 85(3): 473-491. Laibson, (1997). Golden eggs and hyperbolic discounting.The quarterly journal of economics. , (1993). Aktörer, marknader och regleringar – finansiella system . Report no 1, . Laureti, och , (2012). The Time-Inconsistency Factor: How Banks Adapt tp their Mix of Savers. Working papers CEB 11-053. (2007). Comparing Islamic and attitudes to usury. Edited by M. Kadir och . Economics (2012). Study on means to protect consumers in financial difficulty. , (1983). Kreditpolitiska utredningens betänkande och expertrapporter. Ekonomisk Debatt 1: 57-61. Lusardi, , och , Vilsa (2009). Financial literacy among the young: evidence and implications for consumer policy. NBER working paper 15352. : National of economic research. Lusardi, och , (2009). Debt literacy, financial experiences and overindebtedness. NBER working paper 14808. : National of economic research. , (2013). A Swedish take on buy now, pay later. (Hämtad ). , och , (1954). Utility analysis and the consumption function: An interpretation of cross-section data. I: Kurihara, K. K (ed.). Niemi-Kiesiläinen, (1999). Consumer bankruptcy in comparison: do we cure a market failure or a social problem? 1&2: 473-503. Niemi-Kiesiläinen, , , och , (2003). Consumer bankruptcy in global perspective. Niemi-Kiesiläinen, och , (2005). to Debt Problems in – a report to : . , , , och , (2009). Consumer credit, debt and bankruptcy. (2005). Improving Financial Literacy. (1998). Förbehållsklausuler – En studie om en säker- hetsrätts nuvarande och framtida ställning. Diss., . Pollak, (1970). Habit formation and dynamic demand functions. 78: 745–63. , (2004). The relative debt burden and the likelihood of running into debt-and payment problems, i Hushållens överskuldsättning I . Rapport från ett samnordiskat forsk- ningsseminarium om orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenters överskuldsättning. , (2008). Into the debt quagmire – how defaulters cope with severe debt problems. Diss., . Proposition (1991/92:83). Proposition 2009/10:242. , (1989). (red): Sparande, skatter och kreditpolitik. Ekonomisk debatt 2. (2011b). utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. (2012a). (2012b). (2013a). (2008). Stöd till start av näringsverksamhet. Rädda barnen (2012a). Barns ekonomiska utsatthet. : Rädda barnen. Rädda barnen (2012b). : Rädda barnen. , (2011). En studie av vägar in och ut ur ekonomiska svårigheter. Diss., Linnéuniversitet. (2011). How we think: A theory of goal-oriented decision making and its educational applications. , NY: Routledge. (1999). The Overspent American: Upscaling, Down- shifting and the New Consumer. : Basic Books. Scitovsky, (1992). The Joyless Economy: The Psychology of Human Satisfaction. Siegenthaler, , Munder och , (2012). Effect of preventive interventions in mentally ill parents on the mental health of the offspring: Systematic reviews and meta-analysis. Adolescent Psychiatry 51: 8- 12. , (1957). A behavioral model of rational choice, I Models of Man, Social and Rational: Mathematical Essays on Rational Human Behavior in a Social Setting. (2004). Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknadsföretag. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. SOU 2008:74 Rätt och riktigt – åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Vägen tillbaka för över- skuldsatta. SOU 2010:2 insolvensutredning. Ett nytt samlat insolvens- förfarande – förslag till ny lag. socialförsäkringar i jämförande perspektiv. En institutionell analys av sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna i 18 1930 till 2010: underlagsrapport 10. Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter. Konsumenten i centrum – ett framtida konsumentstöd. SOU 2012:47 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. SOU 2012:88 Att hyra – från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler. SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå, - en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Ut ur skuldfällan. Stango, och , (2009). What Do Consumers Really Pay on Their Checking and ? Explicit, Implicit and Avoidable Costs. : Proceedings 99 (2), 424-429. , (2013a). Skulder, bostadspriser och penningpolitik. Tema Nord (2004). Hushållens överskuldsättning i . Rapport från ett samnordiskat forskningsseminarium om orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenterns överskuldsättning. Thaler, . och Shefrin H M. (1981). An Economic Theory of Self-Control. 8 (2): 392-406. Thaler, ., Wakker, . och Tversky, (1997). 15 (1): 7- 28. Tufte, Per (2004). Managing strained circumstances. Strategies of financing consumption in households with low income and households with debt problems, i Hushållens överskuldsättning i . Rapport från ett samnordiskt forskningsseminarium om orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenterns överskuldsättning. UC (2008). Remissvar avseende Departementspromemorian: Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning (Ds 2008:34). Remiss: Ju2008/4277/L2 (2012). Unga röster om socialt utanförskap. Veblen, (1899). The Theory of the Leisure Class. Vissing-Jorgensen, (2012). Consumer Credit: Learning Your Customer's Default Risk from What (S)He Buys. Tillgänglig via SSRN: Yip, , , , , , och , (2007). Financial debt and suicide in . 37(12): 2788-2799. Zgur, (2007). The economy of the Roman in the first two centuries – an examination of market capitalism in the Roman economy. Strategi för att motverka överskuldsättning En särskild utredare ska föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka överskuldsättning. I uppdraget ingår att analysera de problem som olika grader av skuldsättning medför för enskilda personer, närstående och sam- hället i stort samt kartlägga vanliga orsaker till allvarlig skuld- sättning. Situationen för barn och unga i överskuldsatta familjer ska beaktas särskilt. Uppdraget ska redovisas . Skuldsättningsproblemens omfattning, orsaker och konsekvenser Tillgången till krediter ökar den enskildes möjligheter att planera och ordna sin ekonomi. kan skuldsättning leda till problem. Många personer lever under så ansträngda ekonomiska förhållanden att de har återkommande svårigheter att betala sina räkningar. Detta leder i en hel del fall till en allvarlig skuldsättning som är besvärlig för den enskilde att ta sig ur och som kan medföra även andra negativa konsekvenser i form av sociala och hälso- relaterade problem och utanförskap. Inte sällan drabbas även anhöriga, bl.a. barn och unga. Att enskilda har problem med att betala sina skulder kan bero på allt från oförutsedda händelser i livet, såsom arbetslöshet, separation, konkurs, sjukdom eller dödsfall i familjen, till svagt socialt skyddsnät och bristande kunskaper om ekonomiska frågor. Problemen med skuldsättning kan se olika ut. Personer som plötsligt får ett omfattande inkomstbortfall möter exempelvis andra problem än de som successivt byggt upp en svårhanterlig skuld. kan vissa konsumtionsmönster, som för den enskilde kan framstå som oproblematiska, leda till omfattande ekonomiska problem. Utvecklingen mot allt lättillgängligare krediter och nya inköpsmönster, bl.a. handel över internet, riskerar att förstärka problemen. Sannolikt är det ofta flera omständigheter i samverkan som ligger bakom en allvarlig skuldsättning. har antalet personer i register legat relativt runt 430 000 personer. Det motsvarar av landets befolk- ning. Antalet ansökningar om betalningsföreläggande för obetalda skulder har ökat och legat på ca 1,2 miljoner . Ansökningarna om skuldsanering fortsätter att öka, 2011 avsåg dessa 8 452 personer. Särskilt allvarligt är det att antalet unga som har svårt att betala sina skulder har ökat. Den vanligaste skuldtypen hos är under- hållsstödsskulder. Situationen för skuldtyngda bidragsskyldiga föräldrar uppmärksammades också t.ex. i betänkandet Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Frågan om överskuldsättning har diskuterats . Flera försök har gjorts att kartlägga orsakerna bakom allvarlig skuld- sättning och konsekvenserna av att enskilda hamnar i en sådan situation. Det saknas dock en samlad och aktuell bild av läget. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen Bättre möjlighet till skuldsanering (prop. 2010/11:31, bet. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208) lämnade ett tillkännagivande om behovet av en strategi mot överskuldsättning. Utredaren ska mot denna bakgrund och med beaktande av tidigare arbete på området, bl.a. betänkandet Vägen tillbaka för överskuldsatta (SOU 2008:82), närmare kartlägga och beskriva de problem som skuldsättning medför samt ge en bild av antalet personer som är drabbade av olika grader av skuldsättning, analysera problemens omfattning i form av konsekvenser för den enskilde, anhöriga och samhället i stort och då särskilt analysera konsekvenserna för barn och unga i svårt skuldsatta familjer, analysera vanliga orsaker till att enskilda hamnar i en skuld- sättning som innebär problem, vilket ska inkludera risk- och sårbarhetsanalyser och identifiering av olika typer av varnings- signaler. Föreslå en strategi för att motverka överskuldsättning Ett flertal insatser har vidtagits för att motverka att enskilda blir svårt skuldsatta, både på nationell och på nivå liksom av olika organisationer. Undervisning i privatekonomi lyfts fram mer tydligt i de nya kurs- och ämnesplanerna i skolan. , m.fl. myndigheter arbetar med att ta fram skol- material för att nå framför allt unga med råd och information. För att ge även vuxna mer kunskap om privatekonomi har regeringen satsat mer resurser på utbildning och information om privat- ekonomi i regi. Kommunernas budget- och skuldrådgivare hjälper enskilda att söka frivilliga uppgörelser med näringsidkare och ger stöd i sam- band med en skuldsaneringsprocess. Tillgängligheten till dessa tjänster skiftar dock mellan kommunerna. Väntetiderna kan variera mellan ingen och flera månaders kötid. En mindre del av budget- och skuldrådgivarnas arbete läggs på förebyggande insatser. bistår budget- och skuldrådgivarna med utbild- ning och information samt med metodstöd och uppföljning. Även medverkar i det arbete som utförs av kommunerna. har tillsynsansvar över verksamheten på området. Flera förändringar har genomförts i lagstiftningen för att mot- verka att konsumenter överskuldsätts, bl.a. har skärpta regler för kreditprövning införts för krediter som avser mindre belopp (s.k. snabblån). Utredaren ska, med utgångspunkt i den probleminventering som ska göras enligt ovan, analysera hur dagens insatser fungerar, en analys som också ska inkludera ansvarsfördelningen mellan berörda aktörer, föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att minska omfattningen av skuldsättning som leder till problem för den enskilde och dess anhöriga och för att motverka att situationen för dessa förvärras, och då bl.a. –överväga och lämna förslag till olika former av förebyggande åtgärder för att motverka överskuldsättning, inklusive åtgärder som underlättar för den enskilde att ta ansvar för sin ekonomi, –överväga om och i så fall hur tidiga frivilliga överens- kommelser med borgenärerna kan främjas ytterligare, –överväga om och i så fall hur budget- och skuldrådgivarnas roll bör utvecklas och vid behov föreslå närmare kriterier för detta (t.ex. när det gäller omfattning, tillgänglighet och kvalitet), –överväga om det finns behov av en tydligare eller ändrad ansvarsfördelning mellan relevanta myndigheter och övriga berörda aktörer för att klargöra vilka insatser som bör vidtas av vem och i vilket skede. Genomförande och redovisning av uppdraget I uppdraget ingår att resonera kring eventuella behov av för- ändringar i lagstiftningen. Det ingår dock inte i utredarens uppdrag att lämna författningsförslag. Utredaren ska beakta erfarenheter från arbete med över- skuldsättning i andra relevanta länder, i första hand övriga länder i , men om det anses motiverat även t.ex. och . Arbetet med strategin ska samordnas med utredningen om skuld- sanering för evighetsgäldenärer (dir. 2012:30) och utredningen om framtidens stöd till konsumenter (dir. 2011:38). Utredaren ska inhämta information och synpunkter från de myndigheter och organisationer som påverkas av utredarens för- slag. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag för konsumenter, näringsliv och det allmänna. Om för- slagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas får för kvinnor respektive män. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om överskuldsättning (Ju 2012:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en strategi för att motverka överskuldsättning (dir. 2012:31). Utred- ningen har antagit namnet Utredningen om överskuldsättning. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Bakgrund till utredningens statistik Överskuldsättning är ett relativt outforskat ämne i . De statistiska undersökningar som har gjorts är i regel baserade på små urval. Utredningen har ansett att det krävs mer statistiska fakta om överskuldsättning för att kunna utforma en fungerande strategi. Utredningen har därför, med bistånd av , och , genomfört en registerbaserad under- sökning för att undersöka olika samband mellan exempelvis arbets- löshet, inkomstnivåer och lånevolymer samt förekomsten av skulder hos . En del av resultaten av undersökningen redovisades i kapitel 2 Överskuldsättning i . De tabeller utredningen inte kunde redovisa i betänkandet kommer att tillgänglig- göras elektroniskt på regeringens hemsida (se nedan för mer infor- mation). Vilka uppgifter ingår i de olika registren? Utredningen har inhämtat uppgifter från tre källor: UC, Kronofogde- myndigheten och . Därefter har uppgifterna matchats mot varandra. UC är det ledande kreditupplysningsföretaget i . De har av volymen av de svenska hushållens kredit- engagemang i sina register.1 Det rör sig om fastighetskrediter, 1 Antagandet om bygger på en jämförelse av Finansmarknadsstatistikens upp- gifter om utlåning till hushållen (2817 miljarder) med uppgifter om hur stora kreditengagemangsvolymer hos hushållen som fanns registrerade hos UC (2 533 miljarder). Bilaga 3 SOU 2013:78 bostadsrättskrediter, kontokrediter, avbetalningskrediter och blanco-/borgenskrediter. Uppgifterna från UC som skickades till innehöll 4 531 856 personer som hade ett kreditengagemang registrerat hos UC. Uppgifterna per individ är indelade i två kategorier: Totala lån (summan av alla kreditengagemang hos UC) Bostadslån (bostadsrättskrediter och fastighetskrediter) Därigenom har vi också fått en restpost (Totala lån minus Bostads- lån) som har döpts till: Konsumtionslån (övriga lån) Vid sidan av dessa kreditengagemang har utredningen också, via fått tillgång till individernas CSN-lån. När totala lån redovisas nedan inbegrips också CSN-lånen i den kate- gorin. Kreditengagemangsuppgifter som inte återfinns hos UC är fakturakrediter, lån av värdepapper (exempelvis vid blankning av aktier), lån som hushåll gör direkt till varandra, fordringar som inkassobolag äger samt lån från snabblåneföretag. De uppgifter som saknas utgör i volym endast en liten del av hushållens samlade kreditengagemang. Men snabblån eller skulder till inkassobolag är en form av kreditengagemang som överskuld- satta hushåll har i högre utsträckning än andra hushåll. Det är således en förlust för undersökningen att dessa uppgifter inte finns med. Om en person blir restförd hos registreras också han eller hon hos myndigheten. Gallring ska enligt regelverket ske senast , men kan ske tidigare om gäldenären inte längre har några skulder registrerade hos myndigheten. I de flesta fall är en person kvar i registren. Ett mål som avslutats gallras nämligen räknat från det år som målet registrerades i databas. 2 I bilaga 4 återfinns en förteckning över vilka kreditengagemangsuppgifter (och övriga uppgifter) som UC har över privatpersoner. i samband med gallringen saknar mål kommer att avföras från data- basen. En gäldenär som har flera skulder kommer att gallras ur registret efter det att den sista skulden är betald eller åter- kallad. Uppgifterna från som skickades till innehöll de 434 249 individer som hade en eller flera skulder hos Kronofogde- myndighetens. De uppgifter som kunde användas i den statistiska undersökningen var: Tidpunkten för gäldenärens första registrering hos Kronofogde- myndigheten (under förutsättning att hon inte har avregistrerats ). Om gäldenären är föremål för löneutmätning Om gäldenären genomgår en skuldsanering Skuldvolymen hos (se mer nedan). Om en skuld tillhör ett enskilt eller allmänt mål, samt en upp- delning på de vanligaste a-målskategorierna (se mer nedan). Skuldvolymen anger hur stora skulder en gäldenär har enligt register. Men det behöver inte ingripa en persons samlade förfallna skulder, eftersom borgenärer kan äga fordringar som inte är registrerade hos . gör en uppdelning av allmänna mål i sina register. Det går till exempel att se om en person har en skuld för obetald TV-avgift eller trängselskatt. Det ger god vägledning om vilka offentligrättsliga skulder som hushåll drabbas av. Det görs dock ingen motsvarande uppdelning av enskilda mål, varför mot- svarande information inte finns om privaträttsliga skulder. Inte heller de uppgifter som utredningen har från UC är uppdelade på enskilda skuldtyper. Det hade varit till fördel för undersökningen om också de enskilda målen var uppdelade på olika typer och om gäldenärens samlade förfallna skulder fanns registrerade. har hanterat matchningen av alla uppgifter och tagit fram tabeller åt utredningen, och också bidragit med egna uppgifter i sammanställningen. Sammantaget fanns 9 545 887 per- soner i register . Uppgifterna från omfattar individernas: