sou · H1B320 · 2013-04-04 00:00:00 — Det finns mycket som talar för att inledande vägledningsinsatser kan effektivisera utbildningen, bl.a. genom färre avbrott, färre kurs- byten och ett ökat fullföljande. För studerande på grundskolenivå innebär förslagen en förbättrad ekonomisk situation . Den ekonomiska situa- tionen förbättras mer för kvinnor än för män. gymnasial nivå får en något försämrad ekonomisk situation. Även efter förändringen har dock studerande på gymnasienivå genom- snittligt en betydligt bättre ekonomisk situation än studerande på grundskolenivå. Utredningens förslag om antalet studiemedelsveckor innebär att fler studerande kommer att kunna finansiera hela sin studietid på grundskolenivå med studiemedel. Detta minskar enligt utred- ningens bedömning antalet studieavbrott. När bidragsandelen ökar för studerande på grundskolenivå kommer lånebenägenheten att minska, vilket även minskar antalet låntagare som får krav på studielån överlämnade till Kronofogde- myndigheten. De förändrade bidrags- och låneandelarna innebär att studieskulderna minskar för de studiemedelstagare på grund- skolenivå som väljer att ta lån. Även detta kommer att underlätta återbetalningen av lånen. Etableringen i samhället underlättas av minskade återbetalningsproblem. Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 20 kap. 6, 8 och 30 §§, 21 kap. 8 §, 22 kap. 10 § och 28 kap. 16 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer 20 kap. 6 a och 10 a §§, 21 kap. 10 a § samt 22 kap. 12 a § av följande lydelse, samt närmast före 20 kap. 6 a och 10 a §§, 21 kap. 10 a § och 22 kap. 12 a § nya rubriker av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner och gymnasie- poäng. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnes- planer inte ska finnas eller att gymnasiepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. 1 Senaste lydelse 2012:109. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 2 Senaste lydelse 2012:109. Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen.Studie- och yrkesvägledning10 a §Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller gymnasiearbete, utbildning inom det kunskapsområde som gymnasiearbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om prövning. För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning Denna lag träder i kraft . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om första stycket och om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier.31 lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 13 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 5, 8, 11, 12 och 17 §§ och 4 kap. 22 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 12 a §, samt närmast före 3 kap. 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå . För studier på grundskolenivå får studiemedel enligt första stycket även lämnas då den studerande bedriver studier på av heltid. Studiemedel får lämnas bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. 3 Senaste lydelse 2011:859. För studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . Till en studerande som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning får dock studiemedel För studerande på grundskole- nivå inom vuxen- utbildning ska den sökandes hemkommun vid behov yttra sig över utbildningsbehovet enligt tredje stycket. För studerande på grundskolenivå vid en folkhög- skola ska den folkhögskola vid vilken den sökande studerar eller avser att studera vid behov yttra sig över utbildningsbehovet. Från och med det år då den studerande fyller får studiemedel lämnas än som anges i första–tredje 4 Senaste lydelse 2005:613. stycket, om det finns särskilda skäl. Studiemedel får i dessa fall Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. av prisbas- beloppet till en studerande i en utbildning som avses i 2 § andra stycket som inte är grundskole- utbildning, från och med det kalenderår han eller hon fyller , och av prisbas- beloppet till en studerande i en utbildning som avses i 2 § andra stycket som är på grundskolenivå. Regeringen får meddela före- skrifter om att bidrag får lämnas med de andelar av prisbas- beloppet som framgår av första stycket punkterna 3 och 4 även för annan utbildning och för andra studerande än som där avses, om det finns särskilda skäl. För studier på mindre än heltid gäller 12 a §. Studiemedlens och studiebidragets storlek vid deltidsstudier För studier på men av heltid lämnas studiemedel av de belopp för heltid som anges i 11–12 §§. För studier på minst 50 procent men av heltid lämnas studie- medel av de belopp för heltid som anges i 11- men av heltid lämnas studiemedel av de belopp för heltid som anges i 11–12 §§. Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på heltid, av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. av prisbas- beloppet vid studier på men mindre än 50 procent av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och vid studier på men av heltid. vid studier på men mindre är av heltid. Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som 6Senaste lydelse 2009:1535. 7Senaste lydelse 2006:1457. Regeringen får föreskriva att avskrivning enligt första stycket får ske även efter godkänt resultat i annan eftergymnasial utbildning än högskoleutbildning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 3.Till studerande som före har fått studiemedel med en högre bidragsnivå enligt den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 13 § får studiebidrag lämnas i enlighet med den upphävda bestämmelsen till studerande som fortsätter sin utbildning, dock längst till och med . 4.Till studerande i åldern 20–som har fått studiemedel enligt den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 13 § tredje stycket och som har påbörjat sin utbildning senast , får studiemedel lämnas i enlighet med den upphävda bestämmelsen, dock längst till och med . 5.4 kap. 22 § andra stycket i sin äldre lydelse ska gälla för lån som övergångsvis lämnas med ett högre bidrag enligt den upphävda 3 kap. 13 §. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen om vuxenutbildning (2011:1108) dels att 2 kap. 3, 4, 10 och 16 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas fyra nya paragrafer 2 kap. 10 a och 10 b §§, 5 kap. 7 a § och 6 kap. 8 a § av följande lydelse, samt närmast före 2 kap. 10 a och 10 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Inom vuxenutbildning på gymnasial nivå finns det nationella kurser, orienteringskurser, individuella kurser och gymnasiearbete. Med gymnasiearbete avses en uppgift om 100 gymnasiepoäng som eleverna genomför inom ramen för examens- målen för det program inom gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar. Inom särskild utbildning för vuxna finns det nationella kurser och orienteringskurser. Inom utbildning i svenska för invandrare finns det nationella 1.vilka orienteringskurser som ska ges och hur många verksamhetspoäng varje sådan kurs ska omfatta, 2.vilka individuella kurser som ska ges och hur många verksamhetspoäng varje sådan kurs ska omfatta, och 3.huruvida nationella kurser ska delas upp i delkurser och hur många verksam- hetspoäng varje delkurs inom vuxen- utbildning och särskild utbildning för vuxna ska omfatta. 3.huruvida nationella kurser, i sådana fall nationellt fastställda delkurser saknas, ska delas upp i delkurser och hur många verksamhets- poäng varje delkurs inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna ska omfatta. får meddela föreskrifter om krav på studie- aktivitet för en kurs. får även meddela de ytterligare föreskrifter som behövs om studieaktivitet. Om en elev har bristfälliga kunskaper i svenska språket får studiehandledning tillhandahållas på elevens modersmål eller på annat språk som eleven behärskar. 8 Senaste lydelse 2012:746. Rektorn ansvarar för att en individuell studieplan upprättas för varje elev. I 20 kap. 8 §, 21 kap. 8 § och 22 kap. 10 § skollagen (2010:800) anges att den individuella studieplanen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Omfattningen av studierna ska anges i verksamhetspoäng när det gäller vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Om utbildningsmålet för en elev i vuxen- utbildning på gymnasial nivå är en gymnasieexamen, ska det i planen anges vilket program inom gymnasieskolan som utbild- ningen huvudsakligen motsvarar. Vidare ska i förekommande fall 9 Senaste lydelse 2012:746. Rektorn ansvarar för att en individuell studieplan upprättas enligt 2 kap. 16 § för varje elev som deltar i utbildning enligt detta kapitel. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 3 och 4 §§ ska tillämpas på delkurser som påbörjas efter utgången av . Äldre bestämmelser gäller fortfarande på delkurser påbörjade före . förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (2000:655) dels att 3 kap. 9 a–11 §§ ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 4, 7 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 7 a §, av följande lydelse. Vid studier på utbildning som bedrivs enligt högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) eller lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina motsvarar en och en halv högskolepoäng en veckas studier på heltid. Vid studier i övrigt avses med vecka enligt 3 kap. 5 § studie- 10 Senaste lydelse 2006:990. Om en studerande bedriver studier enligt 3 kap. 8 § första och andra styckena studie- stödslagen (1999:1395) eller enligt andra och tredje styckena i den paragrafen, ska studietiden fördelas i förhållande till omfatt- ningen av studierna enligt respektive stycke. Vid studier på av heltid men på av heltid ska studietiden dock i sin helhet vara på grundskolenivå.7 a §Utbildningsbehovet enligt 3 kap. 8 § tredje stycket studiestöds- lagen (1999:1395) ska bedömas mot bakgrund av den studerandes mål med utbildningen, för- kunskaper och stödbehov.Centrala får meddela närmare föreskrifter om bedömningen av utbildnings- behovet enligt första stycket och om hanteringen av yttranden enligt 3 kap. 8 § fjärde stycket studiestödslagen. Om en studerande bedriver studier enligt 3 kap. 8 § första och andra styckena studie- stödslagen (1999:1395) eller enligt andra och tredje styckena i den paragrafen, skall studietiden fördelas i förhållande till omfatt- ningen av studierna enligt respektive stycke. Om en studerande bedriver studier på, och beviljas studiemedel för, utbildningar som ger rätt till studiemedel med olika 11 Senaste lydelse 2012:293. bidragsandelar enligt 3 kap. 12 § studiestödslagen (1999:1395), ska studiebidrag lämnas i förhållande till omfattningen av studierna på respektive nivå. får meddela närmare föreskrifter om sådana parallella studier som avses i första stycket. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 3.Till studerande som före har fått studiemedel med en högre bidragsnivå enligt de upphävda bestämmelserna i 3 kap. 9 och 11 §§ kan studiebidrag lämnas i enlighet med de upphävda bestämmelserna till studerande som fortsätter sin utbildning, dock längst till och med . 4.Till studerande som har fått studiemedel enligt den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 9 a § och som har påbörjat sin utbildning senast , får studiemedel lämnas i enlighet med de upphävda bestämmelserna, dock längst till och med . förordning om ändring av studiestödsdataförordningen (2009:321) Härigenom föreskrivs att det i studiestödsdataförordningen (2009:321) ska införas en ny paragraf, 13 a §, av följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över den kommunala vuxen- utbildningen på grundläggande nivå (dir 2011:92). Utredningens uppdrag är relativt omfattande och består av flera olika delar. En central del i uppdraget är att öka individanpassningen av komvux på grundläggande nivå, i syfte att förbättra och effektivisera utbildningen. Utredningen ska kartlägga i vilken grad utbildningen lever upp till nationellt fastställda mål och syften när det gäller anpassning efter individers behov och förutsättningar. Vi ska även föreslå åtgärder bl.a. för att underlätta kombinationer med andra studier och för att tillgodose behovet av stödinsatser. I uppdraget ingår att särskilt analysera situationen för romer och personer med funktionsnedsättning. Utredningen ska också analysera varför många studerande med en hög tidigare utbildning studerar på grundläggande nivå inom komvux. En annan del av utredningens uppdrag handlar om studie- och yrkesvägledning, individuella studieplaner och validering samt hur dessa insatser kan förbättras. I denna del ska utredningen lämna förslag för hela vuxenutbildningen men främst för komvux. Utredningens uppdrag innefattar även den studieekonomiska situationen för de studerande. Vi ska se över studiemedelssystemet när det gäller studerande på grundläggande nivå och lämna förslag i syfte att förbättra förutsättningarna för studerande att fullfölja utbildningen. I uppdraget ingår att särskilt analysera återbetal- ningen av studielån och återkrav av studiemedel, samt att vid behov föreslå förändringar som kan förbättra möjligheten för de studerande att betala tillbaka sina studieskulder. Därutöver ska utredningen kartlägga den ekonomiska situationen inklusive försörjningen för studerande inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Utredningens uppdrag utvidgades i och med det tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2012:117). Enligt tilläggsdirektivet ska utredningen föreslå hur ett aktivitets- och närvarokrav inom komvux bör utformas. Utredningen ska även se över kopplingen mellan studieaktivitet och studiemedelssystemet. Utredningens direktiv och tilläggsdirektiv återfinns i sin helhet i bilaga 1 och 2. 1.2.1Insamling av data och andra uppgifter I arbetet har flera olika metoder för datainsamling använts, vilket beskrivs nedan. Förutom data utredningen själv har samlat in har även tidigare rapporter, studier och utredningar med anknytning till uppdraget inkluderats. Utredningen har genomfört ett 15-tal studiebesök i kommuner av olika storlek och med olika förutsättningar för att bedriva komvux. Under besöken har vi intervjuat förvaltningschefer, rektorer, lärare, studie- och yrkesvägledare samt studerande. Avsikten har främst varit att bilda oss en uppfattning om hur komvux på grundläggande nivå organiseras och genomförs. Därutöver har vi även besökt flera regioner där kommuner samverkar kring vuxenutbildningen. Utredningen har också deltagit i flera konferenser om vuxen- utbildningen, bl.a. anordnade av . En viktig källa till kunskap har varit nationell statistik från framför allt , () och (). har på förfrågan från utredningen tagit fram uppgifter om komvux på grundläggande nivå, bl.a. om högutbildade studerande och om studerande som kombinerar studier i olika skolformer. CSN har genomfört bearbetningar av statistik för utredningens räkning gällande studie- medelsutnyttjande och återbetalningsproblematik för studerande inom komvux på grundläggande nivå. I syfte att kartlägga den ekonomiska situationen för de studerande inom komvux har uppgifter inhämtats från SCB. Inkomstuppgifterna avser 2010 och är hämtade från SCB:s inkomstregister. Vidare har beräkningar från CSN och bearbet- ningar i SCB:s mikrosimuleringsmodell Fasit använts som underlag i utredningens kostnadsanalys på studiemedelssidan. I syfte att få en bredare kunskap om kommunernas arbete har utredningen genomfört två webbenkätundersökningar riktade till ansvariga för komvux på grundläggande nivå i landets kommuner. Den första enkäten omfattade ett större antal frågor om kommunens organisation och arbete med komvux på grund- läggande nivå. Efter att utred- ningens uppdrag utvidgades genomförde vi en mindre enkät med kompletterande frågor. Enkäterna återfinns i bilaga 3 och 4. Samråd med myndigheter, organisationer och utredningar Till utredningen har en expertgrupp knutits med representanter från , , , Skolinspektionen, CSN och kommuner och landsting (SKL). Två referensgrupper har också varit utredningen behjälpliga med synpunkter och förslag. En referensgrupp har bestått av representanter från kommuner, Arbetsförmedlingen, , , (), Nationellt centrum för svenska som andraspråk, Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) och skol- ledarförbund samt av . Den andra referensgruppen har bestått av representanter från Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet (DHR), (), Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Svenska dyslexiföreningen, () samt (). Utredningen har under arbetets gång även haft kontakter med bland andra Myndigheten för , för vuxenutbildningen samt personer med romsk bakgrund och personer med särskilda kunskaper om romers situation. Flera parallella utredningar har haft delvis överlappande uppdrag. I arbetet har utredningen haft återkommande kontakter med Sfi-pengsutredningen1 och AKKA-utredningen2 i syfte att utbyta kunskaper och undvika motstridiga förslag. Utredningen har även haft kontakter med den arbetsgrupp som ska lämna förslag för att förbättra utbildningen för nyanlända elever.3 Utredningen har därutöver även inhämtat synpunkter från . 1.2.2Byte av styrdokument har påverkat utredningens arbete som utredningen har arbetat med uppdraget har förutsättningarna för vuxenutbildningen delvis förändrats. började skollagen (2010:800) tillämpas inom vuxen- utbildningen. Vuxenutbildningen har fått en ny förordning, nya kursplaner och ett nytt betygssystem. trädde också en ny läroplan i kraft. Till det tillkommer att publicerade ett stödmaterial för användning av individuella studieplaner inom vuxenutbildningen. Till största del har utredningen utgått från data som härrör från tiden innan de nya styrdokumenten började tillämpas. Merparten av våra studiebesök i kommuner genomfördes och likaså den mer omfattande av våra enkätundersökningar. Många av de rapporter och studier som har använts som underlag beskriver också situationen innan de nya styrdokumenten började tillämpas. har vi förstått av våra kontakter med kommunföreträdare att många kommuner fortfarande inte hunnit genomföra genomgripande förändringar av verksamheten till följd av de nya styrdokumenten. Det är oundvikligt att det sker förändringar som en utredning pågår. I utformningen av våra bedömningar och förslag 1U 2011:05, dir. 2011:81, dir. 2012:82, dir. 2012:130, dir. 2013:10. 2Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. A 2011:06, SOU 2012:69. har vi i möjligaste mån tagit hänsyn till de nya styrdokumenten och de eventuella förändringar som kan bli en följd av dessa. Det är dock viktigt att uppmärksamma att utredningens betänkande är framtaget under en brytningstid. Det kan också noteras att utredningen utifrån uppdraget främst har fokuserat på brister inom komvux på grundläggande nivå samt på hur dessa brister kan avhjälpas. Betänkandet får därmed en viss slagsida mot det som fungerar mindre bra, som det självklart också finns många väl fungerande verksamheter i landet. Utredningens betänkande är disponerat på följande sätt. I kapitel 2 Generella utgångspunkter beskrivs innehållet i styr- dokumenten för komvux på grundläggande nivå. Utbildningen beskrivs också utifrån nationell statistik. I kapitel 3 Utredningens övergripande bedömning redovisas kort vår övergripande bedömning om komvux på grundläggande nivå, vilken anger inriktningen för de förslag som vi lämnar i kapitel 4–6. I kapitel 4 Organisation, styrning och uppföljning presenteras utredningens förslag på förändringar av den statliga styrningen av komvux. Huvuddelen av kapitlet ägnas åt en studie av kommunernas organisering och styrning av komvux på grundläggande nivå samt utredningens bedömningar om hur kommunerna kan utveckla utbildningen. I kapitel 5 Anpassning efter individers behov och förutsättningar beskrivs hur väl komvux på grundläggande nivå lever upp till styr- dokumentens krav på individanpassning. I kapitlet behandlas också särskilt situationen för romer och studerande med funktions- nedsättning. Vidare presenteras vår analys av varför många högutbildade studerar på grundläggande nivå i komvux. I kapitel 6 Vägledning, individuella studieplaner och validering redovisar utredningen de bedömningar och förslag som vi lämnar gällande studie- och yrkesvägledning, individuella studieplaner och validering inom hela vuxenutbildningen. I kapitel 7 Den ekonomiska situationen för studerande i komvux beskrivs den ekonomiska situationen för studerande på grund- läggande och gymnasial nivå i komvux. I kapitel 8 Studiemedelssystemet redovisas utredningens analys av hur det nuvarande studiemedelssystemet fungerar för studerande på grundläggande nivå samt vilka åtgärder vi föreslår för att förbättra förutsättningarna för studerande att fullfölja utbild- ningen. Vidare analyseras situationen när det gäller återbetalning av studielån och återkrav. I kapitel 9 Krav på studieaktivitet eller närvaro lämnar utredningen förslag på hur ett nytt aktivitetskrav inom komvux kan utformas och kopplas till studiemedelssystemet. I kapitel 10 Konsekvenser av tidsbegränsad sfi diskuteras vilka effekter en tidsbegränsning av sfi kan förväntas få för komvux på grundläggande nivå. I kapitel 11 Förändringar för en utvecklad vuxenutbildning pekar utredningen på några utvecklingsområden som vi ser som angelägna för den framtida utvecklingen av vuxenutbildningen.