sou · H1B344 · 2013-06-26 00:00:00 — 1.bestämmelserna om bostadsbidrag i 97 kap. 6–10 §§ socialförsäkringsbalken, 2.bestämmelserna om bostadstillägg i 102 kap. 10–13 §§ samma balk, 3.4 kap. 1 § och 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), 4.15 kap. 1, 2, 5 och 6 §§ lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, 5.19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I första stycket 4 görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.16Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 5 § Den enskildes avgifter får 1.för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter som avses i 15 kap. 6 § första stycket lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvård, uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet, 2.för bostad i särskilt boende uppgå till högst en tolftedel av 0,50 gånger prisbasbeloppet. I första stycket 1 görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.17Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar 1 § Med omskärelse avses i denna lag ett sådant kirurgiskt ingrepp i syfte att helt eller delvis avlägsna förhud runt penis, som inte anses utgöra hälso- och sjukvård i den mening som avses i 1 kap. 4 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Denna lag ska tillämpas på omskärelse av pojkar . I första stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. I andra stycket görs en redaktionell ändring. 9.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. 4 § Rätt till förmåner enligt denna lag har 1.den som är bosatt i , och 2.den som, utan att vara bosatt här, har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom eller moderskap enligt vad som följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen, och 3. den som avses i 5 kap. 7 § första stycket socialförsäkringsbalken och som omfattas av nämnda förordning. Rätt till förmåner enligt 5 och 20 §§ med undantag för varor som avses i 18 § andra punkten har även den som i annat fall, utan att vara bosatt i , har anställning här. Särskilda bestämmelser om kostnadsfria läkemedel gäller för 1.dem som får sluten vård enligt 1 kap. 7 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, 2.dem som får hemsjukvård enligt 6 kap. 2 § eller 3 § samma lag, 3.dem som bor i sådan särskild boendeform som avses i 6 kap. 3 § samma lag. Särskilda bestämmelser om kostnadsfria läkemedel gäller för dem som får sluten vård enligt 1 kap. 7 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet samt för den som åtnjuter hemsjukvård som avses i 6 kap. 2 § eller 6 kap. 3 § lagen (2013:000)om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet och för den som bor i sådan särskild boendeform som avses i 6 kap. 3 § samma lag. I första stycket delas andra punkten upp i två och i tredje stycket görs texten om till en punktlista i avsikt att underlätta läsning. I paragrafen görs också följdändringar med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 15 § Ett receptbelagt läkemedel ska omfattas av läkemedelsförmånerna och inköpspris och försäljningspris ska fastställas för läkemedlet under förutsättning 1.att kostnaderna för användning av läkemedlet, med beaktande av bestämmelserna i 1 kap. 2 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, framstår som rimliga från medicinska, humanitära och samhällsekonomiska synpunkter, och 2.att det inte finns andra tillgängliga läkemedel eller behandlingsmetoder som enligt en sådan avvägning mellan avsedd effekt och skadeverkningar som avses i 4 § läkemedelslagen (1992:859) är att bedöma som väsentligt mer ändamålsenliga. I första stycket 1 görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.19Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 2§ I denna lag används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. Biologiskt material från en eller flera männi- skor som samlas och bevaras tills vidare eller för en bestämd tid och vars ursprung kan härledas till den eller de människor från vilka materialet som avses i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Vårdgivare, forskningsinstitution eller annan som innehar en biobank. Verksamhet som omfattas av lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjuk- vårdsverksamhet eller tandvårdslagen (1985:125). Levande eller avliden person eller . Levande person från vilken vävnadsprov har Fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och sjukvård eller ett laborato- rium som mottar vävnadsprover från vårdgivare och som bevarar proverna i en biobank. Biologiskt material från människa. I tabellen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 1 § Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Lagen tillämpas också vid behandling av personuppgifter i ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och i ärenden hos Arbetsförmedlingen om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Det som sägs i denna lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska även gälla behandling av personuppgifter i dessa ärenden. Lagen ska inte tillämpas i den del av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som även utgör hälso- och sjukvård enligt lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. I den delen av verksamheten tillämpas i stället patientdatalagen (2008:355). Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I tredje stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet 1 § Ett landsting och en eller flera kommuner som ingår i får genom samverkan i en gemensam nämnd gemensamt fullgöra –enligt lagen (2013:000) om organisation av hälso och sjukvårdsverksamhet, –enligt tandvårdslagen (1985:125), –enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, –enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, –enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, –enligt lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m., –enligt smittskyddslagen (2004:168), eller –som i annat fall enligt lag ska handhas av en sådan nämnd som avses i 4 kap. 1 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, och 2. kommunens uppgifter –enligt socialtjänstlagen (2001:453), –enligt lagen (2013:000) om hälso- och sjukvårdsverksamhet, –enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, –enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, –enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, –som i annat fall enligt lag ska skötas av socialnämnd. I punkten 1 görs två följdändringar med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. Vidare görs en redaktionell ändring. I punkten 2 görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen upphävs samt två redaktionella ändringar. 9.22Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor 4 § Lagen gäller inte hälso- och sjukvård som avses i lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.23Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) 9 § I varje landsting ska det finnas en smittskyddsläkare. En smittskyddsläkare utses av en sådan nämnd som avses i 4 kap. 1 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. I frågor som inte gäller smittskyddsläkarens myndighetsutövning ska denne verka under nämnden. Smittskyddsläkaren får uppdra åt en erfaren läkare vid en smittskyddsenhet eller vid en infektionsklinik inom att fullgöra uppgifter som smittskyddsläkaren har enligt denna lag. I första stycket görs en redaktionell ändring. I andra stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs samt en redaktionell ändring. 9.24Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkrings-förmåner m.m. för neurosedynskadade 2 § För den som enligt regeringsbeslut fått ersättning för fosterskador som antas orsakade av de i sålda läkemedlen Neurosedyn eller Noxodyn ska tillgångar uppgående till ett belopp om femhundratusen (500 000) kronor anses som förmögenhet och inte beaktas vid tillämpningen av 1.15 kap 1, 2, 5 och 6 §§ lagen (2015:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, 2.19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 3.97 kap. 6–10 §§ socialförsäkringsbalken, [Upphävd g. Lag 2009:1057], 5.2 kap. 7 § och 4 kap. 14 § studiestödslagen (1999:1395), 6.4 kap. 1 § och 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), samt 7.102 kap. 10–13 §§ socialförsäkringsbalken. I punkten 1 görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.25Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap 1 § Kommuner och landsting får på begäran lämna hjälp till andra kommuner och landsting som drabbats av en extraordinär händelse i fredstid. Om hjälp har lämnats har kommunen eller rätt till skälig ersättning av den andra kommunen eller . När en enskild persons vistelse i en kommun är föranledd av en extraordinär händelse i fredstid, har vistelsekommunen rätt till ersättning från den kommun som drabbats av den extraordinära händelsen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 3.7.2. Utredningens förslag innebär att bestämmelsens andra stycke upphävs. Andra stycket i gällande lydelse innehåller en hänvisning till 26 c § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL). Utredningen gör bedömningen att den särskilda bestämmelsen i 26 c § HSL, om möjlighet att lämna hjälp i form av hälso- och sjukvårdsresurser till andra kommuner och landsting, inte behövs då regleringen i 4 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap omfattar även sådan hjälp. Någon ändring i sak är inte avsedd. 9.26Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap 4 § Kommuners och landstings skyldighet att ta hand om utrymmande och utlänningar som söker skydd i regleras i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet och lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.27Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 1 § I denna lag finns bestämmelser om landstingens skyldigheter att, utöver vad som följer av lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet samt tandvårdslagen (1985:125), erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 2 § De föreskrifter som gäller för vård som ges med stöd av lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, patientlagen (2015:000) samt tandvårdslagen (1985:125) gäller även för vård som ges enligt denna lag, om inte något annat föreskrivs. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.28Förslaget till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) 3 § I denna lag används följande uttryck med nedan angiven betydelse. Verksamhet som avses i lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverk- (1985:125), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, smitt- skyddslagen (2004:168), lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. samt den upphävda lagen (1944:133) om Framställning i skrift eller bild samt upp- tagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel och som upprättas eller inkommer i samband med vården av en patient och som innehåller uppgifter om patientens hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden eller om vidtagna eller planerade vårdåtgärder. En eller flera journalhandlingar som rör Ett elektroniskt system, som gör det möjligt för en vårdgivare att ge eller få direktåtkomst till personuppgifter hos en Statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvård som har ansvar för (offentlig vårdgivare) samt annan juridisk person eller enskild näringsid- kare som bedriver hälso- och sjukvård (privat vårdgivare). I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.29Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands 2 § Med hälso- och sjukvård enligt denna lag avses detsamma som anges i 1 kap. 4 § första stycket lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Katastrofmedicinska insatser ska tillhandahållas av de landsting som anges i 6 § första stycket. Övriga landsting får tillhandahålla sådana insatser. Det som sägs i denna lag om landsting ska också gälla en kommun som inte ingår i ett landsting. I första stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.30Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter 2 § Kommuner får ingå avtal med landsting om att utföra sådana transporter som avses i 4 kap. 6 § lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Kommuner får även ingå avtal med landsting om att utföra hälso- och sjukvård i väntan på sådana transporter. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.31Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 5 § Assistansersättning lämnas inte för sjukvårdande insatser enligt lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. I 106 kap. 24 och 25 §§ finns bestämmelser om när assistansersättning inte lämnas vid vistelse på institution m.m. I första stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 9.32Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) 1 § Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. I lagen finns bestämmelser om –anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), –vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete (3 kap.), –behörighetsfrågor (4 kap.), –begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (5 kap.), –skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), –tillsyn (7 kap.), –prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.), –(9 kap.), och –straffbestämmelser och överklagande m.m. (10 kap.). Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjukvår- den och tandvården finns i lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, patientlagen (2015:000) och tandvårdslagen (1985:125). I andra stycket görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 2§ Med hälso- och sjukvård avses i denna lag verksamhet som omfattas av lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet, tandvårdslagen (1985:125), lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar samt verksamhet inom detaljhandel med läkemedel enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 1 § Vårdgivaren ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kraven i 2 kap. lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet respektive god vård i tandvårdslagen (1985:125) upprätthålls. I paragrafen görs följdändringar med anledning av dels att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs, och dels förändrade skrivningssätt avseende krav på sjukvården i lagen (2013:000) om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. 10 a § Varje läkare som är anställd vid en enhet inom landstingens eller en landstingsfri kommuns hälso- och sjukvård som har upplåtits för högskoleutbildning för läkarexamen (upplåten enhet) är skyldig att biträda vid handledningen av medicine studerande. En specialistutbildad läkare som är anställd vid en upplåten enhet är, i den mån den eller de nämnder som utövar ledningen av hälso- och sjukvårdsverksamheten vid enheten medger det, skyldig att inom sitt verksamhetsområde utföra den undervisning och den examination som behövs för att högskoleutbildning för läkarexamen ska kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Bestämmelsen är ny i patientsäkerhetslagen och behandlas i avsnitt 3.9. Paragrafen motsvarar i sak 1 § samt 5 § lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. Bestämmelsen innehåller allmänna skyldigheter för läkare anställda vid Skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal har samlats i patientsäkerhetslagen (201:659), och denna bestämmelse bör därför införas här. I första stycket definieras upplåten enhet. Med landstingsfri kommun avses en kommun som inte ingår i ett landsting. Ingen ändring i sak är avsedd. Redaktionella ändringar har gjorts i andra stycket i syfte att tydliggöra vilken nämnd som avses och modernisera språket. Förarbeten till bestämmelsen finns i proposition 1981/82:97 s. 85 f. och 139. 9.33Förslaget till lag om ändring i lag (2013:000) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skyldighet för landsting att, utöver vad som följer av lagen (2013:000) om hälso- och sjukvårdsverksamhet och tandvårdslagen (1985:125), erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. 3 § De föreskrifter som gäller för sådan vård som ges med stöd av lagen (2013:000) om hälso- och sjukvårdsverksamhet och tandvårdslagen (1985:125) ska tillämpas även för vård som ges enligt denna lag, om inte något annat föreskrivs. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs. Stärkt ställning för patienten genom en ny patientlagstiftning En särskild utredare ska föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas. En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bl.a. föreslå hur -vården kan ges på mer likvärdiga villkor, -patientens valmöjligheter i vården kan stärkas ytterligare, -patientens behov av stöd, råd och information bör hanteras inom ramen för vårdgarantin och det fria vårdvalet, -berörda myndigheter bör arbeta för att stärka patientens ställning, och -informationsutbytet mellan patient och vårdgivare kan underlättas och utvecklas. Utredaren ska också lämna förslag till en ny patientlagstiftning där bestämmelser med betydelse för patientens ställning samlas och föreslå de följdändringar som krävs i övrig lagstiftning på området. Ett delbetänkande med förslag på hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas ska lämnas En slutredovisning med förslag till en ny patientlag och följdändringar ska lämnas . Insatser för att stärka patientens ställning Regeringen har gjort ett flertal insatser för att stärka patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården. Särskilt kan nämnas reformer för ökad valfrihet för patienten, lagstadgad vårdgaranti, skärpt tillsyn av hälso- och sjukvården, samordnad tillsyn av hälso- och sjukvården och med särskilt fokus på de mest sjuka äldre samt ökade satsningar på kvalitetsregister i landsting och kommuner. Även insatser som utvidgad rätt till förnyad medicinsk bedömning och rätt till fast vårdkontakt kan lyftas fram. På psykiatriområdet är personalen numera skyldig att ta hänsyn till barns behov av bl.a. stöd om föräldern är psykiskt sjuk eller har en psykisk funktionsnedsättning. För kommuner och landsting har det tillkommit skyldigheter i fråga om samarbete och individuella planer när det gäller personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. inledde Myndigheten för vårdanalys (MYVA) sin verksamhet. Myndigheten ska ur ett patient-, brukar-, och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvården och delar av . Arbetet med öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och har varit ett viktigt verktyg för att synliggöra skillnader i kvalitet och effektivitet och har därmed bidragit till att skapa förutsättningar för en god vård på lika villkor för hela befolkningen. Uppdraget att stärka patientens ställning och inflytande över vården Trots att åtskilliga insatser genomförts finns det fortfarande en rad områden där patientens ställning bör stärkas. En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård för kvinnor och män i alla åldrar i hela befolkningen. Hur kan vården ges på mer likvärdiga villkor? Ett av målen för hälso- och sjukvården i är enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. De regionala skillnader som förekommer kan medföra att patienter får behandling och sjukvårdsinsatser av skiftande kvalitet beroende på var i landet de bor. Utbudet och anpassningen till individuella önskemål samt subventionsgraden kan också variera runt om i landet. I takt med att landstingen utvecklar utbudet av vård och använder sig av nya behandlingsmetoder förbättras hälso- och sjukvårdens kvalitet. Eftersom förbättringsarbetet går olika snabbt i de olika landstingen är det naturligt att en del landsting exempelvis uppvisar bättre medicinska resultat än andra. En del av skillnaderna kan dock betraktas som omotiverade, t.ex. där kvaliteten på behandlingen i ett landsting år är låg i förhållande till övriga landsting. I dessa fall kan det finnas vinster med att en viss harmonisering av landstingens verksamhet sker i syfte att ge människor en jämlik och likvärdig tillgång till vård av god kvalitet oberoende av bostadsort. -föreslå hur regionala skillnader i vårdinnehåll och vårdresultat kan uppmärksammas och hanteras så att kvinnor och män i alla åldrar i hela befolkningen erbjuds en likvärdig och jämlik tillgång till vård av god kvalitet. Hur kan patientens valmöjligheter i vården stärkas ytterligare? I 5 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) regleras vårdvalssystemet enligt vilket bland annat ska organisera primärvården så att alla som är bosatta inom kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt samma bestämmelse ska, när beslutat om vårdvalssystem, lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) tillämpas. Dessa bestämmelser har främst inverkan på patientens möjlighet att få tillgång till vårdgivare inom det egna . I Kommuner och Landstings (SKL) (dåvarande ) rekommendation om valmöjligheter inom hälso- och sjukvården (A 00:56) regleras den enskildes möjligheter att välja planerad vård.