sou · H1B343 · 2013-06-17 00:00:00 — bruk.7 I produktionsskogar (skogar där skogsbruk bedrivs) har bolaget beslutat att lämna kvar i genomsnitt av arealen () som naturhänsyn.8 SFV har avgränsat 18 skogslandskap (1,) i skogarna närmast fjällen där det framtida brukandet ska anpassas till de skogsekologiska förutsättningar som råder i de olika skogslandskapen. SFV anger att ca två tredjedelar av den skogsmark myndigheten förvaltar är undantagen från skogsbruk och att man har för avsikt att bedriva ett modifierat skogsbruk med förstärkt naturvårdshänsyn på stora arealer.9 Enligt SFV:s skogsbrukspolicy ska skogsbruket på myndighetens marker även vara ett föredöme för andra skogsförvaltare.10 förvaltar mark för totalförsvarets övnings-, skjut-, test- och provverksamhet. Det innebär bl.a. att skogsförvaltningen avviker från vanligt skogsbruk. Exempelvis lämnar myndigheten i regel kvar fler träd vid både gallringar och avverkningar än vad som är vanligt.11 och kom överens om att ett antal utpekade naturskogar på marker skulle undantas från skogsbruk och anläggningar och kommer att erbjudas för bildande av naturreservat när områdenas användning som övningsområden upphör.12 Regeringen anger inte i styrdokumenten till , SFV och hur de närmare ska bedriva naturvård. I olika styrdokument anges dock att verksamheten bl.a. ska bedrivas på ett hållbart sätt eller att de ska verka för att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. omfattas av regeringens ägarpolicy där det framgår att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande.13 SFV ska enligt myndighetens instruktion, inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. 7Dessa utgör av produktiva skogsmark nedanför fjällen och utanför ekoparkerna. I områdena genomförs naturvårdande skötsel. 8Produktionsskogarna omfattar av företagets produktiva skogsmark. 9Se SFV:s hemsida: 11Fortifikationsverket (2010), Årsfakta 2010. 12Överenskommelsen omfattar 56 områden om ca totalareal varav ca är produktiv skogsmark. 13Med hållbart företagande avses att verksamheten ska bedrivas så att det gynnar hållbar utveckling, dvs. en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Detta innefattar bl.a. miljö, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Riktlinjer för verksamhet anges, förutom i statens ägarpolicy även i generell lagstiftning (aktiebolagslagen), i bolagsordningen och i särskilda uppdrag. Staten ska vara ett föredöme som markägare SFV ska enligt regleringsbrevet för även verka för att leva upp till de skogspolitiska målen för produktion och miljö och för att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås, främst målen om God bebyggd miljö, Storslagen fjällmiljö och Levande skogar. ska enligt myndighetens regleringsbrev verka för att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. bedriver ett viktigt naturvårdsarbete som omfattar miljöhänsyn vid avverkning, naturvårdande skötsel och naturvårdsavsättningar. Utifrån föresatsen att staten ska vara ett föredöme som markägare finns en förväntan hos oss att bolaget agera föredömligt och leda utvecklingen av naturvårdsarbetet i skogen. 8Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande 8.1Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande för att miljömålen ska nås i skogen Miljömålsberedningen bedömer: Den nuvarande skogspolitiken bygger på frihet under ansvar. Skogsvårdslagstiftningen anger lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket. Därutöver behövs omfattande frivilliga insatser från skogsbruket för att miljömålen i skogen ska nås. Skogsbruket bör fortsätta och vidareutveckla sitt arbete med frivillig miljöhänsyn, både genom den internationella certifieringen och på andra sätt. Skogsbruket och frivilliga organisationer bör fortsätta att aktivt arbeta med kunskapsspridning och utbildning i frågor som bidrar till att miljömålen nås i skogen. Statligt finansierade insatser bör inriktas på att stimulera frivilliga insatser, t.ex. genom rådgivning. Skogspolitiken utgår från att skogsbruket arbetar för miljömålen genom frihet under ansvar. Lagstiftningen uttrycker en lägstanivå för miljöhänsynen inom skogsbruket, som kompletteras med frivilliga insatser för att målen ska kunna nås. Det ansvar för miljöhänsyn som följer med friheten i nuvarande skogspolitik är således omfattande och kräver betydande frivilliga insatser. Skogsbrukets frivilliga insatser är därför av avgörande betydelse för att bevara den biologiska mångfalden i skogen och har därför stor betydelse för nå flera Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande av miljökvalitetsmålen särskilt målet Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv. För att nå målet om Levande sjöar och vattendrag krävs även frivilliga insatser i form av hänsyn till skogens vatten inom skogsbruket. Vi ser mycket positivt på de stora insatser för frivillig miljöhänsyn som har genomförts i skogsbruket sedan den nuvarande skogspolitiken beslutades . Vi vill särskilt lyfta fram den stora betydelsen av de avsättningar av produktiv skogsmark som görs inom ramen för de marknadsdrivna internationella certifieringssystemen. Mer än hälften av de arealer med produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog som skyddas strikt i finns inom ramen för de frivilliga avsättningarna. Detta arbete behöver fortsätta, se kapitel 5. Även vad gäller andra former av miljöhänsyn har arbetet utvecklats under , men det kvarstår fortfarande mycket att göra för att miljömålen ska kunna nås. Skogsbruket behöver därför fortsätta och vidareutveckla den frivilliga miljöhänsynen, både genom den marknadsdrivna internationella certifieringen och på andra sätt. Skogsbruket och det civila samhället behöver även fortsätta med aktiv kunskapsspridning och utbildning i frågor som bidrar till att miljömålen nås i skogen. Statligt finansierade insatser som genomförs rörande miljöhänsyn i skogen bör i första hand inriktas på att stimulera frivilliga insatser, t.ex. genom rådgivning. Skogsbrukets frivilliga åtgärder på miljöområdet sker i huvudsak inom certifieringssystemen () och Programme for the Endorsement of (PEFC). Cirka 15 miljoner av landets produktiv skogsmark är certifierat i något av systemen.1 Eftersom certifieringssystemen är frivilliga och marknadsdrivna kan staten inte styra utformningen och inriktningen på systemen. Att från statens sida försöka 1 Uppgift från PEFC . skogsmark i är FSC-certifierad. Lika stor andel är certifierad enligt PEFC. Det är relativt vanligt att skogsmark är dubbelcertifierad. Enbart räknat på den produktiva skogsmarken är certifierad i något av eller båda standardiseringssystemen. Se: /statistik- och-fakta och För ytterligare statistik om den svenska skogsmarken se SOU 2012:15 s. 23. Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande styra certifieringen vore inte heller förenligt med principen om frihet under ansvar. I FSC- respektive PEFC-certifieringen finns bl.a. regler om begränsningar av avverkningar av nyckelbiotoper, kvarlämnande av s.k. naturvärdesträd2, frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark3, mål om andel lövträd i bestånden m.m. FSC-standarden innebär bl.a. att nyckelbiotoper och naturvärdesträd inte får avverkas inom den certifierade marken.4 FSC-skogsägare är även skyldiga att sätta av av den produktiva marken för naturvårdsändamål.5 Även inom PEFC-certifieringen ska nyckelbiotoper alltid sparas inom ramen för kravet på avsättning av produktiv skogsmark. Skogsägare ska vidare lämna minst 10 naturvärdesträd per hektar.6 Kunskapsspridning, forskning och andra insatser Skogsbruk, allmänhet, ideella organisationer myndigheter och universitet genomför i olika former åtgärder för att förbättra miljöhänsyn i skogsbruket. Bland annat samverkas kring åtgärdsprogram för hotade arter. Det förekommer även gemensamma forskningsprojekt där exempelvis skötselåtgärders effekter på den biologiska mångfalden analyseras. För att underlätta skogsbruket och förbättra miljöhänsynen lämnar även intresse- och företagarorganisationer rådgivning och stöd till privata markägare. Även ideella organisationer tar fram och sprider kunskap om hur miljöhänsynen kan förbättras. Behov finns för fortsatta FOU-satsningar kring olika ekosystemtjänster samt mer tvärvetenskaplig forskning kring skogs- och vattensystem. 2Träd som är avvikande och särskilt grova. 3Omfattningen av frivilliga avsättningar uppskattas till ca 1 produktiv skogsmark nedan gränsen för fjällnära skog. (2012), Skogsbrukets frivilliga avsättningar, rapport nr. 4Saknas naturvärdesträd ska skogsbrukaren försöka skapa sådana, genom att lämna träd av olika trädslag så att det i kommande skogsgeneration ska finnas minst tio grova och gamla träd per hektar i genomsnitt. 6PEFC SWE 002:3, Svenska PEFC skogsstandard 2012–2017. Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande Statliga verksamheter som uppmuntrar markägarnas frivilliga insatser De statligt finansierade insatser som rör miljöhänsyn i skogsbruket bör vara utformade så att de uppmuntrar frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogen. rådgivning till dem som brukar skogen är här en viktig komponent. Rådgivningsverksamheten ska ge stöd till markägare så att de kan välja ändamålsenliga insatser för sina frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogen. Nedan redovisar vi förslag som syftar till att förstärka denna verksamhet. 9Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen 9.1Etappmål om förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: Samhällets krav på lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket anges tydligt i skogsvårdslagstiftningen . Miljömålsberedningen konstaterar att den nuvarande skogspolitiken bygger på frihet under ansvar för skogsbruket så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden upprätthålls. Lagstiftningen bör tydligt ange lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket. Etappmålet syftar till att säkerställa att denna lägsta nivå tydligt anges. Därutöver behövs omfattande frivilliga insatser från skogsbruket för att miljömålen i skogen ska nås. Förslag till åtgärder: Särskilt viktiga regler för miljöhänsyn En ny skogsvårdsförordning införs , se författningsförslag. Förordningen anger särskilt viktiga regler för miljöhänsyn. Innebörden i dagens regler klargörs, utan att ambitionsnivån förändras. Den grundlagsbaserade intrångsbegränsningen gäller oförändrat. De särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn är: skydd för växt- och djurarter, skydd för hänsynskrävande biotoper, spara träd vid avverkning, skyddszoner mot vatten och försiktighetsåtgärder för att skydda mark och vatten. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Regeringen ger i uppdrag att ta fram underlag till en bilaga till den nya förordningen, med tydliga definitioner av hänsynskrävande biotoper och med uppgifter om vilka träd avseende bl.a. ålder och diameter som bör sparas vid avverkning. När det gäller de hänsynskrävande biotoperna bör myndigheten i sitt arbete särskilt beakta att det av rättssäkerhetsskäl kan finnas anledning att utelämna svårdefinierade företeelser ur definitionerna. Uppdraget bör redovisas . Regeringen ger i uppdrag att ta fram tydliga föreskrifter om hur skyddszoner mot vatten ska utformas. bör i sitt arbete samråda med Havs- och vattenmyndigheten. Uppdraget bör redovisas före utgången av 2014. Hänsyn till sociala värden Samhällets krav på hänsyn till sociala värden i skogsbruket tydliggörs genom ett tillägg i skogsvårdslagen, se författningsförslag. Nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott En ny skogsvårdsförordning anger nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott, se författningsförslag. Om man uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnat oriktiga uppgifter som har betydelse för prövning eller tillsyn ska man kunna dömas till böter. Om man med uppsåt eller av oaktsamhet underlåter att vidta rimliga åtgärder för att förebygga körskador kan man dömas till böter. får meddela föreläggande eller förbud direkt Skogsvårdslagen ändras så att kan meddela ett föreläggande eller förbud utan att först ha lämnat ett råd som inte följts, se författningsförslag. ges genom detta ett effektivare instrument både i hanteringen av avverkningsanmälningar och i sin tillsyn. Avverkningsanmälan blir (som en konsekvens av ovanstående föreslagna förändringar och i övrigt gällande regelverk) juridiskt bindande om inte Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen meddelat ett föreläggande eller förbud. På detta sätt blir det enklare för skogsbrukaren att veta att man gör rätt innan avverkningen påbörjas. En ny skogsvårdsförordning innehåller krav på att ska upprätta en tillsynsplan, se författningsförslag. Regeringen ger i uppdrag att redovisa hur skillnaden mellan myndighetens tillsynsverksamhet och rådgivningsverksamhet ska bli tydligare. Regeringen genomför 2018 en kontrollstation för att analysera utvecklingen i förhållande till detta etappmål, tillsammans med övriga etappmål som föreslås i detta betänkande. Om utvecklingen inte bedöms som tillfredställande för att skapa förutsättningar för att miljömålen ska nås, bör regeringen ta initiativ till ytterligare åtgärder. En möjlig åtgärd inom detta område kan vara att regeringen tillsätter en bred skogspolitisk utredning, som bl.a. ser över samhällets krav på miljöhänsyn i skogsbruket. Miljöhänsynen i skogsbruket har, tillsammans med skyddet av land- och sötvattenområden, en avgörande betydelse för att skapa förutsättningar för att uppnå miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv. Det är också av betydelse för att vi ska leva upp till de mål i inom Konventionen om biologisk mångfald som handlar om hållbart brukande och bevarande av ekosystemtjänster. Forskningen om biologisk mångfald beskriver ofta relationen mellan skydd av land- och sötvattenområden och miljöhänsyn i det brukade landskapet som kommunicerande kärl.1 Vi har tagit fasta på detta i förslagen till etappmål för att arbetet ska gå framåt i båda avseendena. Våra förslag till etappmål om skydd respektive hållbart brukande ska därför betraktas samlat. 1 Se t.ex. SOU 1997:97, SOU 1997:98, (2010), rapport 4, (2012) meddelande 14. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Miljöhänsynen i skogsbruket har även stor betydelse för att skapa förutsättningar för att uppnå flera av de vattenrelaterade miljömålen, inte minst Levande sjöar och vattendrag. Det har också betydelse för att vi ska nå Begränsad klimatpåverkan. Skogen skapar även stora sociala värden, bl.a. upplevelsevärden och värden för friluftsliv och rekreation. som miljöhänsynen i skogsbruket är en viktig del av miljöpolitiken kan den skapa målkonflikter med andra samhällsmål, bl.a. näringspolitiska och regionalpolitiska mål. Vi ser även en potentiell framtida konflikt mellan miljömålen för biologisk mångfald och begränsad klimatpåverkan genom substitution av fossila bränslen med biobränsle och ökad användning av trä som byggmaterial. De olika ökade anspråken på skogen kan dessutom leda till ytterligare stigande virkespriser. När starka målkonflikter finns är det viktigt att samhället tydligt anger vilka krav för miljöhänsyn som gäller i skogen. Dagens skogspolitik med frihet under ansvar Dagens skogspolitik med nuvarande skogsvårdslagstiftning beslutades 1993.2 Beslutet innebar en avreglering av skogsbruket, där tidigare ekonomiska stöd och detaljregleringar togs bort. infördes två jämställda mål för skogsbruket – ett miljömål och ett produktionsmål. En viktig utgångspunkt i dagens skogspolitik är den grundlagsstadgade äganderätten. Äganderätten begränsar hur stora värden en markägare kan tvingas att avstå från genom krav på miljöhänsyn genom den s.k. intrångsbegränsningen. Intrångsbegränsningen innebär att en markägare har rätt till ersättning när anspråk på marken från statens sida innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Avverkning av skog räknas normalt som pågående markanvändning. räcker den miljöhänsyn som ryms inom intrångsbegränsningen inte till för att miljömålen i skogen ska kunna nås. Skogsvårdslagstiftningen, inom intrångsbegränsningens ram, anger en lägstanivå för miljöhänsyn i skogsbruket. Därutöver behövs omfattande frivilliga insatser från skogsbruket för att miljömålen ska nås. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Miljöhänsynen i skogsbruket kan förbättras ytterligare Utvecklingen av miljöarbetet i skogsbruket har i flera avseenden varit positivt . Miljöhänsynen vid föryngringsavverkning förbättrades på flera punkter . Utvecklingen av mängden död ved, grova träd och äldre lövrik skog har varit positiv under 2000-talet.3 Utvärderingar visar dock även på brister i miljöhänsynen utifrån lagens krav.4 Utvärderingar av miljöhänsynen i skogen har varit metodmässigt komplicerade. Trots detta är det tydligt att utvärderingarna visar att det finns problem som återstår att lösa. senaste uppföljning av miljöhänsynen i skogsbruket framgår av tabell 5. Även om siffrorna i enskilda fall får betraktas med försiktighet pga. de metodmässiga svårigheterna, så visar de på att det finns behov av ytterligare förbättring av miljöhänsynen. Nivån på miljöhänsynen varierar mellan olika markägare och mellan olika avverkningar. Vid vissa avverkningar tas hänsyn långt utöver lagens krav, medan man i andra fall inte fullt ut når upp till lagens krav. 2009/10:155. 4Skogsstyrelsen och (2011), Skogs- och miljöpolitiska mål – brister, orsaker och förslag på åtgärder, meddelande 2, s. 20 och 28–33. (2012), Steg på vägen – fördjupad utvärdering av miljömålen, rapport . Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen SOU 2013:43 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. avverkningar utförda /2009-2010/2011 Andel (%) av antalet (andel, %) (andel, %) (andel, %) anledning att ta hänsyn (samtliga)5 Källa: årsstatistik. Förbättrad miljöhänsyn genom förtydligad lägsta nivå i lagstiftningen Vi bedömer att hänsynen i skogsbruket kan bli bättre om den lägsta nivån för miljöhänsynen anges tydligare i lagstiftningen. Det kan vara svårt som skogsbrukare att veta om man gör rätt eller inte. Detta kan skapa problem med såväl rättssäkerheten som med legitimiteten i styrningen. Otydligheten består i tre delar: otydliga och oprioriterade regler, bristande sanktionsmöjligheter och otydlig tillsyn. anges reglerna för miljöhänsyn i föreskrifter. Föreskrifterna är omfattande och sinsemellan oprioriterade. Det förekommer ofta formuleringar om att den enskilda markägaren i sin hänsyn ska eftersträva, förhindra eller undvika att göra något. Formuleringarna skapar oklarhet när det gäller vad en markägare 5Kolumnen avser skyddszoner mot såväl sjöar och vattendrag som impediment och jordbruksmark. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen får, inte får eller ska göra. Bristen på sanktionsmöjligheter gör att det ofta saknas möjligheter att beivra även allvarliga brott mot reglerna. Det kan skapa oklarhet kring statens avsikter med regelverket. Dagens tillsyn är otydlig och har skapat meningsmotsättningar mellan olika berörda parter. En av orsakerna till detta är sannolikt de otydliga reglerna som skapar svårigheter för tillsynen. En annan orsak kan vara att tillsyn och rådgivning inte skiljs tillräckligt tydligt från varandra. Vi föreslår utifrån detta som etappmål att samhällets krav på lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket anges tydligt i skogsvårdslagstiftningen . Vi föreslår följande åtgärder: Särskilt viktiga regler för miljöhänsyn En ny skogsvårdsförordning införs , se författningsförslag. Förordningen anger särskilt viktiga regler för miljöhänsyn. Innebörden i dagens regler klargörs, utan att ambitionsnivån förändras. Den grundlagsbaserade intrångsbegränsningen gäller oförändrat. De särskilt viktiga reglerna för miljöhänsyn är: skydd för växt- och djurarter, skydd för hänsynskrävande biotoper, spara träd vid avverkning, skyddszoner mot vatten och försiktighetsåtgärder för att skydda mark och vatten. Regeringen ger i uppdrag att ta fram underlag till en bilaga till den nya förordningen, med tydliga definitioner av hänsynskrävande biotoper och med uppgifter om vilka träd avseende bl.a. ålder och diameter som bör sparas vid avverkning. När det gäller de hänsynskrävande biotoperna bör myndigheten i sitt arbete särskilt beakta att det av rättssäkerhetsskäl kan finnas anledning att utelämna svårdefinierade företeelser ur definitionerna. Uppdraget bör redovisas . Regeringen ger i uppdrag att ta fram tydliga föreskrifter om hur skyddszoner mot vatten ska utformas. bör i sitt arbete samråda med Havs- och vattenmyndigheten. Uppdraget bör redovisas före utgången av 2014. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Hänsyn till sociala värden Samhällets krav på hänsyn till sociala värden i skogsbruket tydliggörs genom ett tillägg i skogsvårdslagen, se författningsförslag. Nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott En ny skogsvårdsförordning anger nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott, se författningsförslag. Om man uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnat oriktiga uppgifter som har betydelse för prövning eller tillsyn ska man kunna dömas till böter. Om man med uppsåt eller av oaktsamhet underlåter att vidta rimliga åtgärder för att förebygga körskador kan man dömas till böter. får meddela föreläggande eller förbud direkt Skogsvårdslagen ändras så att kan meddela ett föreläggande eller förbud utan att först ha lämnat ett råd som inte följts, se författningsförslag. ges genom detta ett effektivare instrument både i hanteringen av avverkningsanmälningar och i sin tillsyn. Avverkningsanmälan blir (som en konsekvens av ovanstående föreslagna förändringar och i övrigt gällande regelverk) juridiskt bindande om inte meddelat ett föreläggande eller förbud. På detta sätt blir det enklare för skogsbrukaren att veta att man gör rätt innan avverkningen påbörjas. En ny skogsvårdsförordning innehåller krav på att ska upprätta en tillsynsplan, se författningsförslag. Regeringen ger i uppdrag att redovisa hur skillnaden mellan myndighetens tillsynsverksamhet och rådgivningsverksamhet ska bli tydligare. Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen Regeringen genomför 2018 en kontrollstation för att analysera utvecklingen i förhållande till detta etappmål, tillsammans med övriga etappmål som föreslås i detta betänkande. Om utvecklingen inte bedöms som tillfredställande för att skapa förutsättningar för att miljömålen ska nås, bör regeringen ta initiativ till ytterligare åtgärder. En möjlig åtgärd inom detta område kan vara att regeringen tillsätter en bred skogspolitisk utredning, som bl.a. ser över samhällets krav på miljöhänsyn i skogsbruket. Särskilt viktiga regler för miljöhänsyn Vi föreslår en ny skogsvårdsförordning för att förtydliga samhällets krav på lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket, . Förordningen anger särskilt viktiga regler för miljöhänsyn i skogsbruket. För att förtydliga samhällets krav på lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket behövs två typer av åtgärder: Avsändare på rätt nivå i det demokratiska systemet. Att definiera samhällets krav innebär att göra politiska avvägningar. Det bör göras av demokratiskt valda företrädare. Detta kan ske genom att beslutar om lag eller genom att regeringen beslutar om förordning. Förtydliganden i sak. För att reglerna ska bli tydliga behövs preciseringar. Det gäller både för reglerna på förordningsnivå och för mer detaljerade regler på föreskriftsnivå. I 30 § Skogsvårdslagen (1979:429) anges de övergripande utgångspunkterna för miljöhänsynen i skogsbruket: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av träd och trädsamlingar, gödsling, dikning och skogsbilvägars sträckning.