sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — Kandidaterna har preliminärt granskats redan vid anmälan och kan på grundval av beställningarna av valsedlar läggas in i det för valen framtagna ADB-stödet. Mindre arbete krävs för bedömning av valsedlar och säkerheten ökar. På så sätt kan förutses att samman- räkningsförfarandet kan underlättas så att tiderna för sammanräkningen inte överskrids. Kommitténs förslag: I stället för att som anses som obefint- lig ska en tillskriven kandidat för ett parti som registrerat parti- beteckning och anmält kandidater beaktas vid sammanräkningen, under förutsättning att det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Väljaren ska då anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Om flera namn skrivs till får den första kandi- daten väljarens personröst, om det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Övriga tillskrivna kandidater betraktas, lik- som enligt gällande lag, som obefintliga. Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 2 § och 13 kap. 8 § vallagen. Antalet förtidsröster valet utgjorde av det totala antalet röster, eller 2 377 661 röster, en ökning med jämfört med valet . Den nuvarande ordningen för personröstningen innebär att väljarna kan personrösta på två olika sätt. Är det fråga om partier som har registrerat partibeteckning och anmält kandidater kan väljare personrösta enbart genom att sätta ett kryss för kandidatens namn på valsedeln. Är det fråga om partier som inte har anmält kandidater kan väljarna personrösta inte bara genom att sätta ett kryss framför kandidaten på valsedeln utan också genom att skriva till en kandidat på valsedeln. Skrivs flera kandidater till anses väljaren ha lämnat en personröst för den första kandidaten. Väljarnas möjligheter att personrösta skiljer sig således åt beroende på om partiet i fråga har anmält sina kandidater eller inte. Olikheten motiverades, när bestämmelserna infördes vallag, av att det inte fanns behov för väljarna att kunna skriva till kandidater – i varje fall inte nya kandidater – på valsedlar för de partier som hade anmält sina kandidater och att sammanräknings- förfarandet därmed kunde förenklas väsentligt, som ett snabbt och säkert valresultat garanterades. För de partier som inte hade kandidater ansågs det som en fördel om kandidater kunde skrivas till för att undvika tomma stolar. Enligt vad kommittén inhämtat från förtids- röstade vid allmänna val av väljarna i den egna kommunen. Dessa väljare hade därmed vid röstnings- tillfället med automatik tillgång till partiernas namnvalsedlar och därmed möjlighet att också lämna särskild personröst genom att sätta ett kryss för kandidatens namn på valsedeln. De väljare som förtidsröstade utanför den egna kommunen hade däremot inte samma tillgång till partiernas namnvalsedlar för sin kommun, sitt landsting eller sin riksdagsvalkrets. Dessa väljare behövde alltså i förväg beställa namnvalsedlar från sitt parti för att kunna personrösta. Det innebär att uppskattningsvis närmare 250 000 väljares möjligheter att vid förtidsröstningen lämna en särskild personröst berörs. Från olika håll, framförallt från väljare, har det också enligt val- myndigheterna framförts önskemål att kunna personrösta för de partier som har anmält kandidater genom att skriva till namnet på en anmäld kandidat på en partivalsedel eller blank valsedel. Enligt kommitténs uppfattning bör dessa önskemål, under förutsättning att tiderna för sammanräkningen inte överskrids, tillmötesgås. Det skulle betydligt underlätta för de väljare som inte har tillgång till partiets namnvalsedel vid röstningstillfället att personrösta. Om våra förslag om en obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater genomförs innebär det ökade förutsättningarna för korrekt och snabb sammanräkning av röster. preliminärt granskats redan vid anmälan och kan – även vid mycket sena anmälningar – läggas in i valdatasystemet. Detta torde väsent- ligt förkorta tiderna för sammanräkningen. Frågan är då hur tiderna för sammanräkningen kan komma att påverkas om anmälda kandidater får skrivas till på partivalsedlar och blanka valsedlar för de partier som har anmält kandidater. I de underhandskontakter vi har haft med några länsstyrelser har bl.a. framhållits att även om det är svårt att uppskatta hur vanligt det är att väljare personröstar genom att skriva till ett anmält kandidatnamn på en partivalsedel eller blank valsedel, är mängden valsedlar inte försumbar. Flera länsstyrelser, men inte alla, tror därför att tiderna för sammanräkningen kan komma att över- skridas. Flera länsstyrelser framhåller också att en sådan ordning för tillskrivna kandidater kan komma att medföra nya väljar- beteenden – att väljare som redan har tillgång till namnvalsedlar använder sig av partivalsedlar eller blanka valsedlar för att person- rösta – och en ökad arbetsmängd för länsstyrelsernas samman- räkning. Sammanfattningsvis finns det enligt länsstyrelserna en betydande risk för att tiderna för sammanräkningen kan komma att förskjutas. Det finns givetvis som alltid med nya möjligheter risk för nya väljarbeteenden. Hur stor den risken är går inte i förväg att upp- skatta på något säkert sätt. En utgångspunkt för en sådan bedöm- ning bör möjligen vara den hittillsvarande användningen av möjlig- heten att lämna en särskild personröst. Personröstningen minskade successivt års val. Vid val ökade person- röstningen till av rösterna. Utgår vi från att det vid val var närmare 250 000 väljare som vid förtidsröstningen berördes av personröstningsreglerna skulle vid en mycket grov uppskattning något mer än 50 000 – av 250 000 – av dessa väljare ha haft behov av att kunna skriva till en anmäld kandidat. De väljarkontakter som valmyndigheterna haft i frågan efter det senaste allmänna valet indikerar dock att behovet är betydligt mindre. Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att tillskrivna namn för de partier som registrerat sin partibeteckning och anmält kandi- dater ska beaktas vid sammanräkningen. Detta förutsätter en ändring av 7 kap. 2 § som reglerar hur man gör i ordning en röst och 13 kap. 8 § vallagen som har bestämmelser om att vissa kandidatnamn ska anses obefintliga. Förslaget förutsätter informationsinsatser. Väljarna behöver infor- mation om vilka kandidater som just han eller hon kan skriva till för att valsedeln ska räknas även som en personröst. Bakgrunden är att kandidaterna är anmälda för viss valkrets. Skriver väljaren till en kandidat på en valsedel som inte är anmäld som kandidat i väljarens riksdagsvalkrets, landsting eller kommun kommer kandidatnamnet att betraktas som obefintligt. Valsedeln räknas då bara som en röst på partiet. Ska en personröst alltid markeras med ett kryss? Enligt 6 kap. 3 § vallagen ska valsedlarna vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst. Enligt huvudregeln i 7 kap. 2 § vallagen ska väljarna som vill lämna en särskild personröst markera detta på valsedeln i det sär- skilda utrymme för personröst som ska finnas vid den kandidat som de helst vill se vald. Enligt 13 kap. 8 § vallagen ska kandidat- namnen på en valsedel anses obefintliga om valsedeln upptar kandi- dater men inte är försedd med ett markerat utrymme för person- röstningen. redovisade bestämmelser gäller för namnvalsedlar. Vad som gäller för namnvalsedlar gäller dock inte om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte har anmält kandidater. Skriver en väljare till en kandidat på en sådan valsedel, och det gäller oavsett om det är fråga om en namnvalsedel, partivalsedel eller blank valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Har flera kandidater skrivits till på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första kandidaten. Väljaren behöver alltså inte för hand förse valsedeln med ett markerat utrymme vid det tillskrivna namnet eller markera namnet med ett kryss. Detta framgår av 7 kap. 2 § tredje stycket vallagen. Enligt kommitténs bedömning bör inte heller nu något sådant krav föreskrivas. Ur ett väljarperspektiv finns inga fördelar med en sådan ordning. Det skulle snarare försvåra förståelsen för systemet. 10Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Enligt 14–16 §§ kommittéförordningen (1998:1474) gäller följande. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkan- det. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 10.1Förslagens ekonomiska konsekvenser för valadministrationen Kostnaderna för administrationen av allmänna val täcks i huvudsak via anslaget i statsbudgeten för Allmänna val och Demokrati och av kommunerna. Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial – vilket bl.a. innefattar information till väljarna och utbildning av valadministrativ personal vid länsstyrelserna och kommunerna – samt ersättningar till vissa myndigheter. Från anslaget betalas även kostnader för utvecklig och underhåll av valdatasystemet. Lönekostnader för medverkande personal hos kommunerna, inom länsstyrelserna och vid de svenska utlandsmyndigheterna sär- redovisas inte utan belastar kommunerna respektive myndig- heternas anslag. Det gäller t.ex. länsstyrelsernas extrakostnader för löner, resor m.m. och utlandsmyndigheternas kostnader för distri- bution av utlandsrösterna. Anslagsbelastningen beror till största delen på vilka val som hålls . Valanslaget uppgick till , varav utgjordes av statsstödet till kommunerna och länsstyrelserna. För uppgick anslaget till . För har anslaget av beräknats till , varav går direkt till Val- myndigheten och avser statsbidrag till kommu- nerna (förtidsröstningen). Beräkningarna utgår från den nuvarande ordningen och framgår av budgetunderlag. De nu föreslagna förändringarna påverkar valanslaget inom område. Som vi tidigare redovisat i vårt delbetänkande (SOU 2012:94 s. 182 f.) har gjort bedömningen att it-stödet i sin nuvarande form inte klarar de föreslagna förändringarna i mandatfördelnings- systemet. Oavsett detta kommer systemet att behöva bytas ut. Det vore därför kostnadseffektivt, enligt , att samordna ändringarna i mandatfördelningssystemet med framtagandet av ett nytt valdatasystem. Vad som sagts bör givetvis beaktas också i det fortsatta utredningsarbetet rörande e-röstning. Att på nuvarande stadium uppskatta kostnaderna för ett e-röstningsförsök låter sig knappast göra. En viss vägledning när det gäller kostnaderna kan dock fås av det norska e-röstningsförsöket. Det norska e-röstningsförsöket, som vi förordar som en före- bild för ett eventuellt svenskt försök, redovisar i Kommune- proposisjonen 2010 (St. prp. Nr 68 (2008–2009) en budget för försöksperioden –2012 på 123 miljoner NOK, plus/minus . 1 S(2011–2012) angavs att den totala budgeten för e-valsförsöket 2011 för perioden –2012, med beaktande av oförutsedda omständigheter, uppgick till närmare 195 miljoner NOK. Detta avsåg täcka både den valadministrativa lösningen (ett nytt valdatasystem; ), skannerlösningen (pappersvalsedlar) och lösningen för e-röstning i . En uppskattning visar att av kostnaderna för försöket avser utveckling av och skannersystemet. avser utveck- lingen av e-röstningssystemet. Möjliga besparingar på grund av e-röstning är i hög grad bero- ende av hur pass väljartillgänglig e-röstningen görs. kan e-röstningen medföra minskade kostnader för tryckning och distri- bution av valsedlar. Den kan också innebära ett minskat personal- behov vid sammanräkningen av röster. Så länge det systemet med pappersvalsedlar är i bruk är dock möjligheterna till besparingar begränsade. Krav på värdemässigt neutrala lokaler. Krav på en tydlig avgränsning i förhållande till omgivande verksamhet. Kommitténs bedömning: Kraven gäller redan enligt förarbets- uttalande och praxis. Att kraven nu lagfästs medför inte i sig några ökade kostnader. Krav på att minst en röstningslokal i varje kommun måste vara öppen för röstmottagning förtidsröstning får ske och fram valdagen. Kommitténs bedömning: Denna ordning tillämpas redan i de flesta kommuner. Men för några få kommuner innebär förslagets minimi- regler för öppethållande vissa kostnadsökningar. Krav på att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagningen. Kommitténs bedömning: Enligt vad kommittén erfarit tillämpar de flesta kommunerna en sådan ordning . För övriga kommuner medför förslaget vissa kostnadsökningar. Krav på att bara den som genomgått erforderlig utbildning inför varje val får förordnas som röstmottagare. Kommitténs bedömning: Kravet på utbildning gäller även om det inte uttryckligen sägs så i vallagen. Ett uttryckligt krav på utbildning av samtliga röstmottagare inför varje val måste dock uppfattas som en skärpning. Förslaget medför kostnadsökningar. ges ansvaret för utbildningen av valnämnderna i länet. Kommitténs bedömning: Länsstyrelserna genomför viss utbildning av valnämnderna i länen. Förslaget torde inte medföra några ökade kostnader. Krav på att mottagen valmateriel, i avvaktan på rösträkningen, ska förvaras avskilt och på säkert sätt införs. Kommitténs bedömning: Enligt vad kommittén erfarit förvaras som regel valmaterielen avskilt. Preciseringen att den ska förvaras avskilt innebär en skärpning och kan för några kommuner medföra kostnadsökningar. preliminära rösträkning (onsdagsräkningen) Om det är nödvändigt för att med betryggande säkerhet klara av rösträkningen får valnämnden fortsätta den rösträkning som ska ske efter valet under ytterligare , men med möjlighet att särskilt till redovisa de val som räknats färdigt. Kommitténs bedömning: Förslaget medför inga kostnadsökningar. I kommuner utanför omvalsområdet ska det finnas minst en röstningslokal som ger väljarna möjligheter att rösta under hela förtidsröstningsperioden. Kommitténs bedömning: Förslaget medför kostnadsökningar de år då omval måste genomföras. har detta dock varit sällan förekommande. 10.1.4Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning Den nuvarande möjligheten för en kommun att, efter dispens, använda en lokal för röstmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet tas bort. Möjligheten att i vissa fall kunna avge en röst utanför en vallokal ska gälla vid all röstmottagning. En bestämmelse inför som klargör att väljare som inte själva kan göra i ordning sena röster får anlita en enskild som hjälper dem vid röstningen. Uttrycklig tystnadsplikt införs för enskild som hjälper en väljare att rösta. Kommitténs bedömning: Förslagen medför, med undantag för den borttagna dispensmöjligheten, inga kostnadsökningar. Vissa kost- nader kan dock uppkomma då några röstningslokaler måste ersättas av andra. Ambulerande röstmottagare ersätter särskilt av kommunen för- ordnade bud (kommunala bud). Kravet att bud och vittne ska ange sina adresser på ytterkuvert för budröst tas bort. Lantbrevbärare får i stället för personnummer ange sitt tjänst- göringsnummer. Kommitténs bedömning: Eftersom all röstmottagning förutsätter samtidig närvaro av två röstmottagare medför förslaget vissa kost- nadsökningar. Övriga förslag medför inga ökade kostnader. Inne- liggande lager av ytterkuvert för budröst kan dock inte längre användas. Vissa unionsmedborgare ska kunna tas upp i röstlängden. Kommitténs bedömning: Förslaget medför viss kostnadsökning då dessa personer måste tas upp i röstlängden genom ett manuellt för- farande. Det rör sig dock om ett mycket begränsat antal personer, ett tiotal. 10.1.7Ökade möjligheter att lämna särskild personröst I stället för att som anses som obefintlig ska en tillskriven kandidat även för ett parti som anmält samtliga sina kandidater enligt 2 kap. vallagen beaktas vid sammanräkningen. Kommitténs bedömning: Förslaget torde medföra en viss, men mycket marginell, ökning av arbetet i samband med samman- räkningen. 10.1.8Behovet av utbildning och information Kommitténs bedömning: Nödvändig information om de förändringar som kommitténs förslag leder till bör kunna ges inom ramen för de normala informationsinsatserna i samband med val. Kommittén bedömer vid en grov uppskattning att de kostnads- ökningar som följer av förslagen, med bortseende från försök med e-röstning och förtidsröstning vid omval, kan beräknas ligga i intervallet 2–av valanslaget. För finansiering av kommitténs förslag finns i princip tre finansie- ringsmodeller, samtliga kostnadsneutrala för statsbudgeten: 1) införa avgifter, 2) minska en annan post på statsbudgeten med samma belopp, eller 3) regeringen själv gör en omprioritering under befint- ligt utgiftsområde. Ingen av dessa modeller för finansiering bedöms tillämpliga i detta fall. Vad som då återstår är att ta i anspråk en del av det reform- utrymme som kan beräknas för . Vi föreslår därför att våra förslag, om de genomförs, finansieras genom att ta i anspråk det reformutrymme som anges . 10.3Förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen infördes en ny bestämmelse, 14 kap. 3 §, i regeringsformen. Bestämmelsen innebär att en regelmässig pröv- ning av de kommunala självstyrelseintressena ska göras under lag- stiftningsprocessen, med tillämpning av en proportionalitetsprincip. I bestämmelsen anges att en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. De förlag som kommittén lämnar innebär en viss skärpning av några krav i vallagen, t.ex. om tillgängligheten till röstningslokaler, öppethållande av röstningslokaler för förtidsröstning, ambulerande röstmottagare och utbildning av röstmottagare. I dessa avseenden innebär förslagen en viss begränsning av bestämmanderätten för kommunerna. Begränsningen går dock inte utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till valsäkerheten. Kommittén bedömer att förslagen i övrigt är neutrala vad gäller konsekvenser som ska redovisas i detta sammanhang. Flera av kommitténs förslag i delbetänkandet SOU 2012:24 rörande de frågor som gäller proportionaliteten i val och förhands- anmälan av partier kräver ändringar i regeringsformen och kan därmed inte träda i kraft förrän efter valen 2014. Även om inte alla delarna i dessa förslag kräver grundlagsändring får det ändå, med några undantag, som kommittén anfört, anses mest ändamålsenligt att dessa förändringar genomförs i ett sammanhang. Ändringarna i regeringsformen bör, som kommittén anförde i delbetänkandet, lämpligen träda i kraft närmast efter det att slutligt har antagit dem. En proposition med för- slag till lag om ändring av regeringsformen bör kunna läggas fram i sådan tid att förslagen kan behandlas och antas som vilande av riks- dagen före valet . De föreslagna ändringarna skulle därmed kunna slutligt beslutas . Kommitténs förslag om ett kommunproportionellt valsystem av landstingstyp med utjämningsmandat och småpartispärrar – i icke valkretsindelade kommuner och i valkretsindelade kommuner – är exempel på förändringar som i och för sig skulle kunna genomföras och tillämpas vid valet . Detta skulle dock innebära att delar av förslaget, nämligen ändringen av första divisorn från 1,4 till 1,2 samt bestämmelserna om återföring av mandat, får genomföras . Även kommitténs förslag om att det ska bli uttryckligen tillåtet för partierna att använda partisymboler på sina valsedlar är ett för- slag som skulle kunna genomföras till valet . Ett annat förslag som skulle kunna genomföras redan till valet är att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare. Båda dessa sistnämnda förslag är angelägna. När det gäller parti- symbolerna skulle emellertid ett fullgott skydd för symbolerna inte kunna säkerställas utan ordningen med obligatorisk förhands- anmälan av partier som avser att delta i valet. När det gäller för- slaget om samtycke till kandidatur återstår arbetet med att utforma ett system för hur väljarna ska informeras om vilka personer som kandiderar i valet. Sammanfattningsvis innebär detta att kommittén förordar att de framlagda förslagen, med undantag för förslaget om samtycke till kandidatur, fortsättningsvis bör behandlas med inriktning på att de ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. De förslag som kommittén nu lägger fram är av annan karaktär än de förslag som kommittén lämnade i sitt delbetänkande. Det rör sig om frågor av valteknisk karaktär, utan någon koppling till grundlagen. Detta innebär emellertid inte att de är av mindre vikt. Med något undantag är det frågor som på olika sätt knyter an till valsäkerheten och väljarnas förtroende för valsystemet. som har också i sina erfaren- hetsrapporter års val framhållit vikten av att dessa frågor får en snar lösning. Kommittén gör samma bedömning. Vi bedömer det alltså vara av stor vikt att ändringarna träder i kraft i så god tid att de kan tillämpas val. Det rör sig inte om någon för valmyndigheterna tidigare okänd problematik, utan i huvudsak om problemlösningar som myndig- heterna själva förordat och är väl förtrogna med. Vissa utbildningsinsatser torde visserligen krävas för att under- lätta övergången till de nya krav som ställs på valmyndigheterna men de är inte av den art och det omfång att förslagens ikraft- trädande av den anledningen måste uppskjutas. En ungefärlig beräkning av den tid som krävs för remiss- behandling, fortsatt beredning inom och behand- ling i ger vid handen att förslagen bör kunna träda i kraft . Vi bedömer inte att det krävs några särskilda övergångsbestäm- melser. 12.1Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.7. Bestämmelsen innebär att rösträtten i val till kommun- fullmäktige utsträcks till att omfatta även sådana medborgare i andra EU-länder som är bosatta här i landet men som, på grund av att de åtnjuter full diplomatisk immunitet, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481) inte ska folkbokföras här. Bestäm- melsen tar sikte på unionsmedborgare med chefsbefattningar på vissa internationella institutioner i och deras familje- medlemmar. Däremot omfattas inte diplomatisk personal från andra EU-länder, verksamma i , eftersom de inte anses bosatta här. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen har den som har rösträtt vid val till kommunfullmäktige också rösträtt vid val till landstings- fullmäktige. Den som har rösträtt i dessa val är också valbar enligt 4 kap. 5 § kommunallagen. 12.2Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.8.5. Ändringen innebär att länsstyrelserna ålagts ansvar för utbild- ning av valnämnder. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.1.7. Samtliga bestämmelser om kommunens ansvar för att vallokaler och röstningslokaler finns att tillgå har samlats i 4 kap. 20 §, till vilken andra stycket hänvisar. Möjligheten för en kommun att få dispens för att använda röstningslokal som inte fyller kravet på tillgänglighet upphävs enligt förslaget. Därför utgår fjärde stycket. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.7.4.