sou · H0B394 · 2013-01-01 00:00:00 — a)för val till : 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, b)för val till landstings- eller kommunfullmäktige: 100 respektive 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller, c)för val till : 1 500 personer som har röst- rätt i hela landet. Partibeteckningen skall inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som redan a)är registrerad, eller b)har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som redan a)är registrerad, eller b)har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. Partibeteckningen skall inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. komma att bli registrerade för samma val. 4.Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. 5.Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande eller som ska anses ha anmält sitt deltagande i val enligt 15 § andra eller tredje stycket, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Anmälan om deltagande i val Partier som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Av anmälan ska det framgå vilket slag av val den gäller. Om anmälan avser val till landstings- eller kommunfullmäktige, ska det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller. Anmäls ett parti för val till , gäller anmälan också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . I övriga fall gäller anmälan endast för det val som anmälan avser. Ett parti som är representerat i en beslutande församling ska vid nästa val anses ha anmält deltagande i val i den omfattning som följer av första stycket. Ett parti som har anmält kandidater enligt 9 § ska anses ha anmält deltagande i valet. En anmälan om deltagande i val enligt 15 § gäller även för omval i det val som anmälan avser. En anmälan om deltagande i val ska vid ordinarie val göras senast före det val den avser. Vid extra val och omval ska dock en anmälan som kommer in senare godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. Av en anmälan om deltagande i val ska det framgå under vilken beteckning partiet går till val (partibeteckning). En anmälan om deltagande i val ska registreras om följande villkor är uppfyllda: Anmälan ska ha gjorts inom den tid som föreskrivs i 17 §. Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den får innehålla en partisymbol. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som redan a)är registrerad, eller b)har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som har varit registrerad och gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande ival eller som ska anses ha anmält sitt deltagande enligt 15 § andra eller tredje stycket, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. När en anmälan om deltagande i val har registrerats, ska den centrala valmyndigheten kungöra detta i Post- och . Den som vill kandidera i ett val ska skriftligen samtycka till kandidaturen. Ett sådant samtycke ska ges in till den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, , före valdagen. Vid val till är landet indelat i följande valkretsar: 2.Stockholms läns valkrets (med undantag av ), 12.Skåne läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13.Skåne läns södra valkrets (, , , , , , , , , och Ystads kommuner), 14.Skåne läns norra och östra valkrets (, , , , , , , , , , , och kommuner), västra valkrets (, Kung- västra valkrets (Ale, , älvs, , , Möln- dals, Orusts, Tanums, Tjörns, och norra valkrets (Ale, , borgs och Åmåls kommuner), södra valkrets (, , södra valkrets (, , gårda kommuner), 20.Västra läns östra valkrets (, , , , , , , , , , , , , och kommuner), 28.Västerbottens län, och Vid val till skall landsting delas in i valkretsar. En valkrets skall omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. Mandaten i består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, skall det rundas av till närmaste lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. Vid val till är en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in i valkretsar. En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. Mandaten i fullmäktige i ett landsting som är indelat i valkretsar består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska det rundas av till närmaste lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. Om ett landsting är indelat i det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många det år då ordinarie fasta valkretsmandat som varje val ska hållas besluta hur många valkrets skall ha. fasta valkretsmandat som varje på följande sätt. valkrets ska ha. Det ska göras på Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkrets- Om inte alla fasta valkrets- mandat kan fördelas på detta mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de åter- sätt, får valkretsarna de åter- stående mandaten i tur och stående mandaten i tur och ordning efter de överskott som ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. uppstår vid beräkningen. överskottstalen är lika stora i två överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall eller flera valkretsar, ska avgöra vilken valkrets som skall avgöra vilken valkrets som ska få Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än den dag som anges i första stycket. Om en kommun har fler än Om en kommun har 36 000 6 000 personer som har rösträtt, personer eller fler som har röst- får kommunen delas in i två eller rätt, får kommunen delas in i Om det finns fler En kommun som har än 24 000 som har rösträtt i en färre än 36 000 personer som kommun eller om det för kom- har rösträtt får delas in i val- munen skall utses minst 51 full- kretsar endast om det finns mäktige, skall kommunen delas särskilda skäl för det. in i två eller flera valkretsar. kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar endast om det finns synnerliga skäl för det. beräknas på grundval av upp- beräknas på grundval av upp- om behandling av personupp- om behandling av personupp- det år beslutet om valkrets- det år beslutet om valkrets- En valkrets skall utformas så En valkrets bör utformas så att den får minst 15 kommun- att den kan beräknas få minst 13 Den skall ha en sammanhängande gränslinje, om en sammanhängande gränslinje, det inte finns särskilda skäl för om det inte finns särskilda skäl för något annat. för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. Samtliga mandat i kommunfullmäktige är fasta mandat. Om en kommun är indelad i flera valkretsar, skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet mandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den val- Mandaten i fullmäktige i en kommun som är indelad i valkretsar består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. kretsen ett mandat. Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i andra stycket. Om antalet mandat som en valkrets får enligt 14 § blir mindre än 15, skall antalet ändå bestämmas till 15. Antalet mandat i övriga kretsar skall då jämkas i motsvarande utsträckning. I ett sådant fall skall valkretsindelningen omprövas före nästa val. Om en kommun är indelad i valkretsar, ska det år då ordinarie val ska hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha. Det ska göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, ska avgöra vilken valkrets som ska få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som anges i första stycket. En valsedel är ogiltig om den 2.har mer än en partibeteckning, eller 3. har kännetecken som uppenbarligen gjorts med avsikt. Finns det fler än en valsedel i ett valkuvert är dessa ogiltiga. Om kuvertet innehåller flera valsedlar och alla har samma partibeteckning, skall dock en valsedel räknas som giltig. Skiljer sig valsedlarna i ett sådant fall åt i fråga om kandidatnamn eller de särskilda personrösterna, skall namnen på valsedlarna anses obefintliga. 2.har mer än en partibeteck- 3.har partibeteckning för ett parti som inte anmält sitt deltagande i valet enligt 2 kap., eller 4.har kännetecken som uppenbarligen gjorts med avsikt. Finns det fler än en valsedel i ett valkuvert är dessa ogiltiga. Om kuvertet innehåller flera valsedlar och alla har samma partibeteckning, ska dock en valsedel räknas som giltig. Skiljer sig valsedlarna i ett sådant fall åt i fråga om kandidatnamn eller de särskilda personrösterna, ska namnen på valsedlarna anses obefintliga. Kandidatnamnen på en valsedel skall vidare anses obefintliga om Ett kandidatnamn på en val- Ett kandidatnamn på en val- sedel skall anses obefintligt om sedel ska anses obefintligt om 1. kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem som 2. kandidaten skrivits till på 2. kandidaten skrivits till på en valsedel som gäller för ett en valsedel som gäller för ett parti som registrerat partibeteck- parti som registrerat partibeteck- enligt 2 kap., eller enligt 2 kap., 3. kandidaten inte är anmäld 3. kandidaten inte är anmäld och finns på en valsedel för ett och finns på en valsedel för ett parti som registrerat partibeteck- parti som registrerat partibeteck- enligt 2 kap., eller 4. kandidaten inte Kandidatnamnen på en valsedel ska vidare anses obefintliga om 1.valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett markerat utrymme för personröstning, 2.det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte framgår vem personrösten avser, 3.markeringen för den särskilda personrösten kan antas ha gjorts maskinellt, eller 4.ordningen mellan kandidaterna inte klart framgår. anses obefintliga på grund av att anses obefintliga på grund av att de strukits från en valsedel som de strukits från en valsedel som 7 kap. 2 § bestämmelser för det fall väljare bestämmelser för det fall väljare skriver till kandidater på en val- skriver till kandidater på en sedel för ett parti som inte regi- valsedel för ett parti som inte strerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap. Om det vid en beräkning enligt detta kapitel blir lika stora tal, skall avgöra vilket parti, vilken kandidat eller valkrets som skall få mandatet. Om det vid en beräkning enligt detta kapitel blir lika stora tal, ska avgöra vilket parti, vilken kandidat eller valkrets som ska få mandatet Första stycket gäller också vid återföring och tilldelning av mandat enligt 4 a och 4 b §§. skall för varje valkrets fördelas ska för varje valkrets fördelas som får delta i fördelningen. som får delta i fördelningen. jämförelsetal beräknas för parti- jämförelsetal beräknas för parti- erna med utgångspunkt i val- erna med utgångspunkt i val- resultatet i valkretsen. resultatet i valkretsen. som vid varje beräkning får det som vid varje beräkning får det Beräkningen skall göras med Beräkningen ska göras med tillämpning av den jämkade udda- tillämpning av den jämkade udda- så länge ett parti ännu inte så länge ett parti ännu inte tilldelats något mandat beräknas tilldelats något mandat beräknas jämförelsetalet genom att partiets jämförelsetalet genom att partiets röstetal i valkretsen delas med röstetal i valkretsen delas med 1,4. När ett parti har fått ett 1,2. När ett parti har fått ett mandat beräknas nytt jämförelse- mandat beräknas nytt jämförelse- tal genom att partiets röstetal tal genom att partiets röstetal delas med 3. delas med 3. man på samma sätt att dela man på samma sätt att dela högre udda tal för varje tilldelat högre udda tal för varje tilldelat För att avgöra hur många mandat som ett parti skall ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela landet skall den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela landet som en valkrets. Varje parti skall tilldelas så många utjämningsmandat som behövs för att partiet skall få en representation som svarar mot dess andel av samtliga giltiga röster i landet. För att avgöra hur många mandat som ett parti ska ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela landet ska den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela landet som en valkrets. Om ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten har fått fler mandat än vad som motsvarar en proportionell representation i hela landet ska överskjutande mandat återföras. Återföringen enligt första stycket ska ske i den eller de valkretsar där partiet erhållit mandatet eller mandaten med lägst jämförelsetal. Återföring får dock inte ske i en valkrets som har färre än tre fasta valkretsmandat. Mandat som återförs enligt andra stycket ska, med tillämpning av bestämmelserna i 3 §, fördelas mellan de övriga partier i valkretsen som inte har uppnått proportionell representation i hela landet vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Om mandat har återförts i två eller flera valkretsar ska tilldelningen av mandat ske i den ordningen att det parti som har störst jämförelsetal tilldelas första mandatet och så vidare, allt efter storleken på jämförelsetalen för de partier som ska tilldelas mandat. Varje parti ska tilldelas så behövs för att partiet ska få en dess andel av samtliga giltiga röster i landet. Om ett parti vid fördel- Om ett parti vid fördel- ningen av de fasta valkrets- ningen av de fasta valkrets- mandaten har fått fler mandat än mandaten enligt 3, 4 a och 4 b §§ vad som behövs för att det skall har fått så många mandat som behövs för att det ska vara pro- i , skall man vid portionellt representerat i riks- dagen, ska man vid fördelningen och de mandat det har fått. från partiet och de mandat det Detsamma gäller för ett parti Detsamma gäller för ett och de mandat partiet fått, om parti och de mandat partiet fått, rösterna i landet. av rösterna i landet. som ett parti har fått tillförs det som ett parti har fått tillförs det första den valkrets där partiet första den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta efter fördelningen av de fasta valkretsmandaten har större jäm- valkretsmandaten har större jäm- förelsetal än i övriga valkretsar. förelsetal än i övriga valkretsar. efter ett den valkrets där partiet efter ett den valkrets där partiet för varje gång har störst jäm- förelsetal vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på partiets röstetal i valkretsarna. I en valkrets där partiet inte har fått något fast valkretsmandat skall dock jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara lika med partiets röstetal. förelsetal vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på partiets röstetal i valkretsarna. I en valkrets där partiet inte har fått något fast valkretsmandat ska dock jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara lika med partiets röstetal. partier som fått röster i kom- partier som i en valkretsindelad i en kommun som inte är indelad rösterna i kommunen. av rösterna i . av rösterna i . mentsvalet skall fördelas mellan av rösterna i landet. av rösterna i landet. För att avgöra hur många Vid fördelningen av mandat i mandat som ett parti skall ha sådana landsting och kommuner som är indelade i valkretsar mäktige för att vara proportio- tillämpas bestämmelserna om riks- nellt representerat i hela lands- dagsval i 3–5 §§ på motsvarande tinget skall den jämkade udda- som en valkrets. ande beräkningsgrunder som vid Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten får överklagas 1. följande beslut av : a)beslut enligt 4 kap. 8 och 13 §§ om fastställande av valkretsindelning för val till landstings- och kommunfullmäktige, b)beslut enligt 4 kap. 10 och 14 §§ om antalet valkretsmandat för val till landstings- och kommunfullmäktige, c)beslut enligt 4 kap. 17 § om indelning i valdistrikt, 2.länsstyrelsens eller den centrala valmyndighetens beslut om rättelse i en röstlängd, 3.följande beslut av den centrala valmyndigheten eller, i förekommande fall, : a) beslut enligt 4 kap. 3 § om antalet valkretsmandat vid val till , b) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om registrering av partibeteckning, c) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om anmälan av kandidater eller 6 kap. om valsedlar, ande i val, 4. eller den centrala valmyndighetens beslut att fastställa utgången av ett val eller av en sådan sammanräkning för att förordna efterträdare eller ersättare som sägs i 14 kap. 18–24 §§. Ett överklagande skall ha kommit in till beslutsmyndigheten 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, från den dag klaganden fick del av beslutet, 2.i ett ärende som avses 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom från den dag klaganden fick del av beslutet, 4. i ett ärende som avses i 3 § 5. i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter valdagen 4: tidigast dagen efter valdagen det att valet avslutades eller, om det att valet avslutades eller, om att förordna nya ledamöter eller att förordna nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. ersättare enligt 14 kap. 24 §§, efter det 24 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid. 1.Bestämmelserna i 2 kap. 21 § och 13 kap. 8 § 4 i sin nya lydelse träder i kraft . 2.Lagen i övrigt träder i kraft och tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. 3.Om en ansökan om registrering av partibeteckning eller anmälan om deltagande i val har kommit in före de allmänna valen 2018 ska den prövning som avses i 2 kap. 3 och 19 §§ omfatta även partisymbol som kan anses inarbetad av annan än sökanden. Kommitténs uppgift enligt direktiven är att se över delar av valsystemet. I uppgiften ingår bl.a. att överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandatfördelning i valkretsindelade kommuner, den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser, det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar, valkretsindelningen vid val till i bör ändras, det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteckningar och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna, det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i sammanräkningen, kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning, det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet, budets roll vid budröstning bör förtydligas, och bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Det står vidare kommittén fritt att med utgångspunkt i och redovisade erfarenheter efter de allmänna valen 2010 se över även andra delar av vallagen i syfte att göra den mer förutsebar och lättillämpad. Uppdraget ska i fråga om förslag som rör proportionaliteten i val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till redovisas . Uppdraget när det gäller övriga frågor ska redovisas . Regerings direktiv (dir. 2011:97) återges i sin helhet i bilaga 1. För att fullgöra vårt uppdrag har vi genom en serie presentationer inför kommittén informerat oss i de frågor som rör valsystem, mandatfördelningsmetoder och elektroniska röstningsförfaranden. Denna presentationsserie inleddes vid sammanträdet då professor , , redogjorde för olika valsystem under rubriken perfekt valsystem?, med fokus på proportionalitet. Professor ; , redovisade vid sammanträdet under rubriken på den svenska vallagen förutsättningarna för att åstadkomma ett proportionellt valresultat. Vid samma sammanträde gav professor , , under rubriken och utjämningsmandat en översikt över olika metoder att få rättvis fördelning av mandat mellan både partier och valkretsar. Vid sammanträdet lämnade projektledaren för det norska e-röstningsprojektet och projektets säker- hetsansvarige en presentation av projektet och vunna erfarenheter av det genomförda e-valet i tio utvalda kommuner i samband med kommunvalen . Vid samma sammanträde gav fil. , , en föreläsning under rubriken är oumbärligt i elektronisk röstning och docenten , , en föreläsning under rubriken fram ett säkert valsystem?. Professorerna /och , /gav vid samma tillfälle en föreläsning under rubriken det gemensamma förtroendet i den demokratiska processen. För att få en ytterligare belysning av utvecklingen under 2000- talet av metoder för att genomföra röstningsförfaranden på elektronisk väg uppdrog vi åt fil. att utarbeta en rapport i ämnet. I vårt arbete med proportionalitetsfrågan har vi med professorerna medverkan tagit fram sju alternativa mandatfördelningsmetoder för ett proportionellt valresultat.