sou · H1B357 · 2013-08-30 00:00:00 — Bestämmelserna syftar till att minska den osäkerhet som finns vid planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer, men också att underlätta tillsynsmyndighetens bedömning vid klagomål på omgivningsbuller i eller vid en bostad. Enligt fjärde stycket gäller paragrafen endast buller som uppkommer från källor utanför bostadsfastigheten. Tillsyn kan som tidigare bedrivas även i fråga om buller som uppkommer inom fastigheten, t.ex. buller från grannar som spelar hög musik eller ljud från en uteservering inom fastigheten. Bullerstörningar av detta slag kan ofta inte förebyggas fullt ut vid planläggning och lovgivning enligt . Klagomål på sådana störningar ska hanteras på samma sätt som tidigare vid tillsyn enligt . Paragrafen behandlas i avsnitt 6.6. Ett huvudmotiv till bestämmelserna är att man genom en hälsobedömning redan vid planläggning och lovgivning av bostäder ska kunna undvika att ställa krav på åtgärder i efterhand enligt . Bestämmelserna är tillämpliga även i ett ärende om buller som gäller en bostad utanför ett område med detaljplan. Enligt första stycket ska en detaljplan och ett bygglov vara vägledande vid tillsyn som gäller omgivningsbuller i en bostad eller vid en uteplats i anslutning till en bostad. Vid bedömningen av risken för olägenhet för människors hälsa ska beaktas innehållet i detaljplanen och planbeskrivningen, ansökan om och beslutet om bygglov samt de uppgifter som avses i 10 kap. 18 § första stycket 2 . Det innebär att tillsynsmyndigheten ska lägga särskild vikt vid de krav som har ställts och de bedömningar som har gjorts vid planläggning, lovgivning och tekniskt samråd. Vid planläggning och lovgivning av bostäder ska tillämpas föreskrifter som meddelats om riktvärden för buller och undantag från sådana riktvärden med stöd av 16 kap. 1 § . Om en bostad uppförts med stöd av ett sådant undantag, ska de förhållanden och beräknade bullervärden som godtagits vid bedömningen enligt i princip godtas även vid en bedömning enligt . Föreskrifter enligt 16 kap. 1 § får inte avse undantag från riktvärden för buller inomhus. Om det i ett tillsynsärende enligt balken framkommer att ett riktvärde för buller inomhus överskrids, bör på vanligt sätt utredas förutsättningarna att vidta åtgärder med stöd av de allmänna hänsynsreglerna. Tillsyn enligt 26 kap. ska således även i fortsättningen kunna bedrivas i fråga om buller i eller vid en bostad. Även om en noggrann hälsobedömning har gjorts enligt de nya bestämmelserna i , kan långsiktiga förändringar i omgivningen eller andra omständigheter medföra risk för olägenheter i bostadsmiljön. Allvarliga bullerstörningar kan således beivras med stöd av bestämmelser i främst 2, 9 och 26 kap. . Vid bedömningen av risken för ohälsa på grund av omgivningsbuller ska beaktas innehållet i detaljplanen och planbeskrivningen. Vad som menas med detta framgår av 4 kap. 30–35 §§ . Av särskild betydelse bör vara en redovisning i planbeskrivningen enligt den nya 4 kap. 33 a §. Planbeskrivningen ska i vissa fall innehålla en redovisning av beräknade värden för buller utomhus vid bostadsbyggnadens fasader. Den ska också redovisa förutsättningarna för att i en bostad och vid en uteplats i anslutning till en bostad, om en sådan kan komma att anordnas, uppfylla riktvärden för buller som har meddelats med stöd av 16 kap. 1 . Vid bedömningen ska också beaktas ansökan om och beslutet om bygglov. Ansökningshandlingarna kan ofta innehålla mer detaljerade uppgifter om bostadsbebyggelsen än detaljplanen. Det gäller bl.a. hur bebyggelsen har utformats och placerats på den avsedda marken med hänsyn till kravet i den nya 2 kap. 6 a § . Vid bedömningen ska vidare enligt första stycket beaktas de uppgifter som avses i 10 kap. 18 § första stycket 2 . Senast vid det tekniska samrådet ska byggherren till lämna uppgifter om beräknade värden för buller i en bostad och vid en uteplats i anslutning till bostaden, om bygglovet avser en eller flera bostäder inom ett område där ett riktvärde för buller kan komma att överskridas. Dessa uppgifter bör ha stor betydelse vid en bedömning enligt eftersom de avser mer preciserade bullervärden vid en viss bostad. Enligt andra stycket ska vid bedömningen av risken för olägenhet för människors hälsa också beaktas hur som har förflutit sedan planen eller bygglovet beslutades, väsentliga förändringar som skett i omgivningen och omständigheterna i övrigt. Att man ska beakta den tid som förflutit sedan planen eller bygglovet beslutades förklaras av att ju äldre en detaljplan eller ett bygglov är, desto mindre tillförlitlig får i allmänhet den hälsobedömning som gjorts enligt anses vara. På lång sikt sker ofta förändringar i omgivningen som inverkar på bullersituationen vid en bostad. Förändringarna kan medföra både ökat och minskat buller vid bostaden. Om det har skett väsentliga förändringar, t.ex. att en ny väg har anlagts eller breddats i bostadens närhet, indikerar det ofta ökat trafikbuller. En ny verksamhet i närheten av bostaden kan ge ökat buller. Förändringar i närliggande bebyggelse kan också inverka på bullersituationen. Vidare ska omständigheterna i övrigt beaktas. En omständighet kan vara att bostadsbyggnaden har förändrats på ett sätt som har betydelse för buller i eller vid en bostad. Denna punkt omfattar även omständigheter som rör byggandet av en ny bostad. En närmare utredning kan behövas om det i ärendet framkommer en konkret uppgift om att bostaden inte uppfyller de tekniska egen- skapskrav som följer av och föreskrifter som meddelats med stöd av den. Enligt tredje stycket gäller kraven i första stycket andra meningen och andra stycket endast i den utsträckning det behövs i det enskilda fallet. Det kan vara en onödigt betungande uppgift för tillsynsmyndigheten att ta fram alla de uppgifter som följer av första stycket andra meningen och andra stycket. Behovet av underlag får bedömas med hänsyn till förhållandena i det enskilda fallet. Om tillsynsmyndigheten bedömer att ärendet kan avgöras utan mer omfattande utredningar, behöver underlaget inte inhämtas. I fjärde stycket anges att med omgivningsbuller i paragrafen avses buller från flyg-, spår- och vägtrafik, buller från industriell verksamhet samt annan bullrande verksamhet som är belägen utanför bostadsfastigheten. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 2 kap. 6 a § Paragrafen är ny och innehåller krav på utformning och placering av bostadsbebyggelse med hänsyn till buller. Bestämmelserna kompletterar kravet i 5 § på att lokalisera bebyggelse till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till möjligheterna att förebygga bullerstörningar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Syftet med paragrafen är att förtydliga att det vid planläggning och lovgivning ska göras en hälsobedömning av nya bostäder som så långt möjligt motsvarar en hälsobedömning enligt . Av det skälet hänvisas i paragrafen till uttrycket olägenhet för människors hälsa i 9 kap. 3 § . Att utformningen och placeringen av bostadsbebyggelsen ska göras på ett sätt som förebygger olägenhet för människors hälsa innebär att kravet också ansluter till försiktighetsprincipen i 2 kap. 3 § . Den nya paragrafen får betydelse vid planläggning och lovgivning framför allt när de nya bostäderna ska uppföras i bullerutsatta miljöer. För att förtydliga hur paragrafen ska tillämpas införs ett nytt bemyndigande i 16 kap. 1 § enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att bostadsbebyggelse ska anses uppfylla kravet i paragrafen. Genom sådana föreskrifter kan preciseras förutsätt- ningarna för placering och utformning av bostadsbebyggelsen. I föreskrifterna får anges riktvärden för buller och undantag från sådana värden. Sådana föreskrifter får i praktiken stor betydelse för hur paragrafen ska tillämpas. Paragrafen får betydelse i de fall som bostäder ska uppföras inom ett område där ett riktvärde för buller kan komma att överskridas. Om en bostad ska byggas på en plats där något riktvärde för buller inte kan komma att överskridas, har paragrafen ingen reell betydelse. I sådana fall gäller i fråga om buller inomhus fortfarande de tekniska egenskapskrav som följer av 8 kap. och föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. Bostäder som ska uppföras i en bullerutsatt miljö kan hindras redan av bestämmelserna i 5 § om lokalisering av bostadsbebyggelse med hänsyn till människors hälsa och bullerstörningar. Bebyggelsen kan vara olämplig redan vid en bedömning enligt 5 §, om bullernivåerna på platsen är mycket höga och det är svårt att förebygga bullerstörningar. Så kan vara fallet exempelvis nära flygplatser, i omedelbar närhet till vägar eller järnvägar med hög trafikintensitet eller i närheten av miljöfarliga verksamheter som ger upphov till betydande bullerstörningar. ska enligt 11 kap. 10 § 5 och 11 § upphäva en plan om den kan antas innebära att en bostadsbebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa. Om lokaliseringen är lämplig trots förekommande omgivningsbuller, ska bostadsbebyggelsen enligt den nya paragrafen utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som förebygger olägenhet för människors hälsa. Detta krav motiveras av att det har stor betydelse för bostadsmiljön hur man utformar och placerar en bebyggelse i en bullrig omgivning. Paragrafen är tillämplig både vid planläggning och lovgivning. Om bostäder ska uppföras efter att en detaljplan har antagits ska paragrafen, genom en ny hänvisning i 9 kap. 30 §, tillämpas även vid prövning av en ansökan om bygglov. Om bostäder ska uppföras i ett område utanför detaljplan, är paragrafen tillämplig enligt bestämmelsen i 9 kap. 31 § 3. 4 kap. 14 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att kommunen i en detaljplan får bestämma att lov till en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning endast får ges under vissa förutsättningar, som räknas upp i fyra punkter. Två nya bestämmelser införs i punkterna 5 och 6. Förslaget i punkten 6 behandlas i avsnitt 6.4. Vid planläggning av bostäder i en bullerutsatt miljö kan man konstatera att en godtagbar miljö vid bostäderna är beroende av uppförandet av annan bebyggelse som fyller funktionen av en bullerskärm. I andra fall kan man vid planläggning konstatera att bostäderna riskerar att komma i konflikt med en närbelägen verksamhet som har tillstånd enligt . I ett tillstånd finns ofta villkor för buller som är anpassade till befintliga bostäder. Om nya bostäder uppförs närmare verksamheten än befintliga bostäder eller nära en plats där en särskilt störande del av verksamheten bedrivs, finns det en risk att verksamhetsutövaren kan följa gällande bullervillkor. Ett överskridande av ett villkor är straffbelagt enligt bestämmelser i 29 kap. . Ett sådant scenario kan innebära en betydande osäkerhet vid planläggningen. Syftet med de nya bestämmelserna är att kunna hantera den osäkerhet som kan finnas i de angivna situationerna vid planläggning av bostäder. Paragrafen är tillämplig vid planläggning av en eller flera bostäder. Det införs inga motsvarande bestämmelser för fall då bostäder ska byggas utanför områden med detaljplan, eftersom det i sådana fall inte finns någon byggrätt på samma sätt som när en detaljplan har beslutats. Frågan om förutsättningarna för att uppföra bostäder utanför områden med detaljplan får utredas närmare vid prövningen av en ansökan om bygglov. En tillämpning av punkterna 5 och 6 kan i första hand bli aktuell om de planerade bostäderna ska uppföras inom ett område där det finns en risk för överskridande av ett riktvärde för buller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av det nya bemyndigandet i 16 kap. 1 §. Bestämmelserna gäller således inte andra typer av störningar i omgivningen. Föreskrifter enligt 16 kap. 1 § kan avse framför allt buller från flyg-, spår- och vägtrafik, buller från industriell verksamhet och annan bullrande verksamhet. Det är mycket vanligt att man vid planläggning av nya bostäder konstaterar att riktvärden för buller från väg- eller spårtrafik överskrids inom det område där bostäder ska uppföras. I många fall kan man, vid en tillämpning av 2 kap. 5 § och den nya 2 kap. 6 a §, hantera förekommande omgivningsbuller genom att utforma och placera bostadsbebyggelsen på ett visst sätt. Enligt bestämmelsen i 4 kap. 12 § får kommunen också i en detaljplan bestämma skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen. Det finns dock ingen bestämmelse i som gör det möjligt att ställa krav på att en annan byggnad först uppförs inom planområdet. Av punkten 5 följer att kommunen i en detaljplan får bestämma att lov till bostäder får ges endast under förutsättning att en annan byggnad har uppförts. Bestämmelsen gäller endast en annan byggnad inom planområdet. Bestämmelsen är fakultativ och det är kommunen som avgör om det finns behov av en planbestämmelse. Om en planbestämmelse införs innebär den ett hinder mot att ge bygglov till bostäderna så länge den andra byggnaden inte har uppförts. Kravet på att byggnaden ska ha uppförts bör normalt innebära att ett slutbesked enligt 10 kap. 34 § har getts för byggnaden. Vid en planläggning kan det också finnas behov av att säkerställa att t.ex. en bullerskärm uppförs inom planområdet innan de nya bostäderna tas i bruk. En åtgärd av det slaget bör kunna regleras genom en tillämpning av den befintliga bestämmelsen i punkten 4. Av punkten 6 följer att kommunen i en detaljplan får bestämma att lov till bostäder får ges endast under förutsättning att villkor om buller för en verksamhet som har tillstånd enligt har ändrats och lovet är förenligt med de ändrade villkoren. Bestämmelsen kan bli aktuell i fall då kommunen planerar för nya bostäder närmare verksamheten än befintliga bostäder eller nära en plats där en särskilt störande del av verksamheten bedrivs och det finns en risk att verksamhetsutövaren kan följa gällande bullervillkor för verksamheten. En detaljplan ska enligt 36 § vara utformad med skälig hänsyn till befintliga bebyggelse-, äganderätts- och fastighetsförhållanden som kan inverka på planens genomförande. Det bör inte komma ifråga att besluta en detaljplan för bostäder som, om de uppförs, tydligt innebär att en verksamhetsutövare inte kan följa villkor om buller för verksamheten. Punkten 6 kan aktualiseras om kommunen ser en möjlighet att planera för bostäder med tillämpning av föreskrifter om undantag från riktvärden för buller som har meddelats med stöd av det nya bemyndigandet i 16 kap. 1 §. I en sådan situation bör det utredas noga under vilka förutsättningar bostäderna kan uppföras. Betydande hänsyn bör tas till verksamhetsutövarens synpunkter. Ett hinder för planläggningen kan vara att verksamheten ger upphov till andra störningar än buller. Hänsyn bör också tas till om verksamhetsutövaren har konkreta planer på att utvidga verksamheten, t.ex. genom att en miljökonsekvensbeskrivning håller på att tas fram, att samråd med myndigheter med flera förbereds eller att ett investeringsbeslut har fattats. I andra fall kan en planläggning av bostäder, om det finns en konflikt med gällande bullervillkor, underlättas av en planbestämmelse. I 24 kap. 5 § införs en ny bestämmelse som underlättar en omprövning av bullervillkor i en sådan situation. Kommunen kan i en sådan situation besluta en detaljplan och föra in en planbestämmelse som klargör att lov till bostäderna endast får ges om bullervillkor för verksamheten har ändrats och ett lov är förenligt med de ändrade villkoren. Byggherren kan då gå vidare med bostadsprojektet som kommunen i fortsatt samråd med i första hand verksamhetsutövaren och tillsynsmyndigheten enligt 26 kap. verkar för en omprövning av villkoren. Bestämmelsen i punkten 6 innebär ingen skyldighet för verksamhetsutövaren att ansöka om omprövning av bullervillkoren, utan det är normalt tillsynsmyndigheten som får ansöka om omprövningen. Det kan dock finnas förutsättningar för verksamhetsutövaren att ansöka om ändring av villkoren med stöd av 24 kap. 8 § . En planbestämmelse enligt punkten 6 kan ha fördelen att ge verksamhetsutövaren en trygghet inför den fortsatta planeringen av bostäderna. Ett överklagande av detaljplanen från verksamhetsutövaren bör därmed kunna undvikas. En omprövning av bullervillkor tar , men byggherren eller byggherrarna bör då kunna gå vidare med att ta fram en ansökan om bygglov som utgår från de preliminära beräkningar av bullernivåer och andra uppgifter som tagits fram enligt de nya bestämmelserna i 33 a §. Planbestämmelsen innebär hinder mot att ge bygglov till bostäderna så länge gällande bullervillkor för den tillståndsgivna verksamheten inte har ändrats. Bygglov bör inte ges förrän ändrade bullervillkor har vunnit laga kraft. Om bullervillkoren har ändrats kan bygglov inte nekas. Lovet ska dock vara förenligt med de ändrade villkoren. Innehållet i de nya villkoren kan ha betydelse för vilka krav som bör ställas på utformningen och placeringen av bostadsbebyggelsen vid tillämpningen av den nya 2 kap. 6 a §. 4 kap. 33 a § Paragrafen är ny och anger vad som ska redovisas i planbeskrivningen utöver det som anges i 33 §, om planen avser en eller flera bostäder inom ett område där ett riktvärde för buller utomhus kan komma att överskridas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana riktvärden och undantag från riktvärden med stöd av det nya bemyndigandet i 16 kap. 1 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Riktvärden för buller inomhus ska alltid uppfyllas i nya bostäder. Paragrafen är således tillämplig endast i fall då det finns risk för överskridande av ett riktvärde för buller utomhus. En annan sak är att det i sådana fall ställs krav på redovisning av uppgifter som rör buller inomhus. Paragrafen är tillämplig om riktvärdena för buller kan komma att överskridas inom det område där bostäderna ska uppföras. Kravet gäller endast den del av ett planområde som medger uppförande av bostäder. Någon redovisning enligt paragrafen behövs följaktligen inte när ett riktvärde för buller kan komma att överskridas vid gränsen för planområdet, om bostäderna får uppföras endast på ett visst avstånd från denna gräns och planhandlingarna visar att riktvärdena i den delen av planområdet inte kan komma att överskridas. Om riktvärden för buller kan komma att överskridas i en annan del av planområdet, där t.ex. kontor får uppföras, behövs inte heller någon redovisning enligt paragrafen. En tillämpning av paragrafen förutsätter att ett riktvärde för buller kan komma att överskridas. Det innebär att det i fråga om framför allt trafik kan behövas en prognos för trafikens utveckling. En sådan prognos kan göras endast med hänsyn till de omständigheter som är kända vid planläggningen och bör, med hänsyn till osäkerheten på lång sikt, begränsas till och högst . Detta stämmer överens med den genomförandetid som får bestämmas i en detaljplan. Utöver detta bör det vara möjligt att vid planläggning och lovgivning av bostäder beakta även mer långsiktiga planer, t.ex. prognoser för trafiken vid flygplatser som är av riksintresse och statliga planer för utbyggnad av vägar och järnvägar. Enligt punkten 1 ska planbeskrivningen innehålla en redovisning av beräknade värden för buller utomhus vid bostadsbyggnadens fasader. Det betyder att det inte är tillräckligt att redovisa beräknade bullervärden på den sida som är vänd mot den mest bullerutsatta sidan, dvs. mot en väg, järnväg eller annan bullrande verksamhet. Värden ska redovisas även för en bullerdämpad sida, eftersom förhållandena på sådana sidor av byggnaden har betydelse för om kravet i 2 kap. 6 a § är uppfyllt. Om bostadsbyggnaden har flera våningar krävs det inte en redovisning av bullervärden för samtliga våningar på alla fasader. En sådan redovisning är inte nödvändig för att kunna bedöma om kravet i 2 kap. 6 a § är uppfyllt vid en planläggning. Redovisningen bör i denna del avse i vart fall de delar av en fasad där bullernivåerna beräknas vara som högst och de delar där bullernivåerna beräknas vara som lägst. Enligt punkten 2 ska planbeskrivningen innehålla en redovisning av förutsättningarna för att i en bostad och vid en uteplats i anslutning till en bostad, om en sådan kan komma att anordnas, uppfylla riktvärdena för buller. Föreskrifter som meddelas med stöd av 16 kap. 1 § kan innehålla bestämmelser om vad som avses med en uteplats vid bostäder. Den första delen av punkten 2 avser buller inomhus. Redovisningen bör omfatta vilka krav som ställs på bl.a. fönster och fasadisolering för att riktvärdena för buller inomhus ska uppfyllas, dvs. vad som krävs för att de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas. Redovisningen bör vidare omfatta en översiktlig bedömning av hur stor andel av bostadsrummen som kommer att ligga mot en sida där ljudnivån beräknas uppgå till 40–, 45–respektive 50–ekvivalent ljudnivå vid fasad (för buller från väg- och spårtrafik). Bestämmelsen innebär dock inget krav på att redovisa planlösningar för alla bostadslägenheter. Den andra delen av punkten 2 avser en uteplats i anslutning till en bostad. Av bestämmelsen följer inget krav på att redovisa värden för buller för varje bostads uteplats. Det räcker att översiktligt redovisa förutsättningarna för att uppfylla riktvärdena för buller. Det kan behövas uppgifter om var uteplatser kan anordnas i anslutning till ett flerbostadshus och vilka värden för buller som beräknas vid t.ex. en gemensam uteplats på gården eller en gemensam terrass. I sådana fall behövs i regel inga uppgifter om beräknade värden för buller vid balkonger. Om en uteplats endast kan komma att anordnas vid balkonger, behöver dock redovisas förutsättningarna för att uppfylla riktvärden för buller vid balkonger. Uppgifterna enligt punkten 1 ger också en indikation på bullervärden vid balkonger. För radhus bör man kunna ha samma synsätt som för flerbostadshus. Om planen avser friliggande bostadshus bör det i regel krävas underlag som visar att riktvärden för buller utomhus på en del av tomten där en uteplats kan anordnas. 5 kap. 14 § I första stycket införs i punkten 6 en ny bestämmelse i vilken anges att under samrådet särskilt ska verka för att bostadsbebyggelse utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som förebygger olägenhet för människors hälsa på grund av buller. Bestämmelsen anknyter till den nya 2 kap. 6 a § och förtydligar den roll redan har enligt punkten 5. 5 kap. 22 § I första stycket punkten 6 införs en ny bestämmelse i vilken anges att ska yttra sig över planförslaget, om förslaget enligt bedömning innebär att en bostadsbebyggelse utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som inte förebygger olägenhet för människors hälsa på grund av buller. Bestämmelsen anknyter till den nya 2 kap. 6 a § och förtydligar den roll redan har enligt punkten 5. I 11 kap. 10 § införs en bestämmelse som innebär att kan komma att upphäva en detaljplan, om kommunen antar planen utan att beakta yttrande över planförslaget. 9 kap. 30 § I första stycket kompletteras punkten 4 med en hänvisning till den nya 2 kap. 6 a §. Det innebär att man vid en prövning av en ansökan om bygglov för bostäder inom ett område med detaljplan ska uppfylla det krav som följer av den paragrafen. Bestämmelsen i 2 kap. 6 a § gäller även vid planläggning av bostäder. En bedömning av förutsättningarna att uppföra bostäder i en bullerutsatt miljö har alltså redan skett genom detaljplanen. många fall har dock detaljplanen inte en sådan precision att man enkelt kan konstatera att kravet på bostadsbebyggelsens utformning och placering på den avsedda marken är uppfyllt. Vid utformningen av en ansökan om bygglov och vid prövningen av denna behövs därför fortsatta överväganden om utformningen och placeringen av bebyggelsen. Förutsättningarna för dessa överväganden kan preciseras genom de föreskrifter som får meddelas med stöd av bemyndigandet i 16 kap. 1 §. I sådana föreskrifter får anges riktvärden för buller och undantag från sådana riktvärden.