sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — Förslaget föranleder ändring i 3 kap. 2 § vallagen. Ett viktigt syfte med utbildning av valnämnder och röstmottagare är att främja utvecklingen av en enhetlig praxis i valförfarandet. Därför är det viktigt att , liksom , utvecklar och tillhandahåller erforderlig utbildningsmateriel och att detta utnyttjas i utbildningen. Att utbilda röstmottagare är en väsentlig del av ansvaret för genomförande av val. Denna uppgift bör ligga kvar hos valnämn- derna. Valnämnder och länsstyrelser samverkar i genomförandet av val. På länsstyrelserna finns förvaltningsrättslig kompetens och i många fall omfattande erfarenhet av genomförande av val. Av dessa skäl är det, enligt kommitténs bedömning, lämpligt att länsstyrelserna ges ett uttryckligt ansvar för utbildning av valnämnder. Omfattningen av och innehållet i utbildningen för valnämnder och röstmottagare bör bestämmas i samråd mellan och företrädare för länsstyrelser och valnämnder. 4.9Hanteringen av förtidsröster m.m. Vid röstmottagning i en röstningslokal ska en väljare eller ett bud, enligt 10 kap. 3 § vallagen, som huvudregel lämna väljarens röstkort till röstmottagarna. De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot ska, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet, ett adresskort. därefter klistras igen. Detta framgår av 10 kap. 4 § andra stycket vallagen. De fönsterkuvert som har gjorts i ordning i röstningslokaler som en kommun har inrättat ska, enligt 10 kap. 5 § vallagen, skickas till valnämnden i de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden eller lämnas direkt till röstmottagarna i valdistriktet, om kuvertet kan beräknas vara dem till handa innan tiden för röst- mottagning i vallokalen gått ut. När valnämnden tar emot fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst ska kuverten sorteras på valdistrikt. Kuverten ska sedan läggas i särskilda omslag som förseglas. Omslagen ska lämnas till vallokalen i respektive valdistrikt, om kuverten kan antas vara där innan tiden för röstmottagning har gått ut. Det framgår av 8 kap. 11 § vallagen. ska, enligt 8 kap. 12 § vallagen, behålla de fönster- kuvert och omslagskuvert för brevröst som inte lämnas till val- distrikt enligt 11 §. Dessa kuvert ska valnämnden granska vid sitt sammanträde för preliminär rösträkning enligt 12 kap. vallagen. När röstmottagarna i en vallokal har fått omslag med fönster- kuvert och omslagskuvert för brevröst ska de granska omslagen och kuverten i den omfattning som den pågående röstmottag- ningen tillåter, enligt vad som närmare anges i 9 kap. 9–10 §§ val- lagen, samt göra vissa markeringar i röstlängden m.m. enligt 11 § samma kapitel. Enligt 9 kap. 12 § vallagen ska röstmottagarna, när röstmottag- ningen avslutats, göra följande med de kuvert som granskats enligt 9 och 10 §§: -lägga de kuvert som uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i valurnan för det val valsedeln gäller (1) -lägga öppnade fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst som innehåller ytterkuvert för budröst, ytterkuvert för brevröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i särskilda omslag (2) -lägga de fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som inte uppfyllt kraven i 9 § i särskilda omslag (3) och -försegla varje omslag (4). Om ett omslag som innehåller fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst kommer från valnämnden efter att röstmottagningen i valdistriktet har avslutats ska omslaget inte öppnas utan skickas tillbaka till valnämnden, enligt 9 kap. 13 § vallagen. Vid den preliminära rösträkningen i en vallokal, efter att röstmottagningen i vallokalen har avslutats och samtliga valkuvert som ska läggas ned i valurnan har lagts ner i den, ska röstmottagarna ta ur kuverten och räkna rösterna, enligt 11 kap. 1 § första stycket vallagen. Valsedlar som inte ska godkännas ska läggas i särskilda omslag, se 11 kap. 2 § första stycket 2–5. De valsedlar som har godkänts ska sorteras i grupper efter partibeteckning och räknas, och valsedlarna för varje parti ska sedan läggas i särskilda omslag, enligt 11 kap. 2 § första stycket 6. Enligt punkt 7 i samma stycke ska omslagen enligt punkterna 5 och 6 förseglas. efter att den preliminära rösträkningen avslutats ska röstmottagarna, enligt 11 kap. 3 § vallagen, till valnämnden överlämna bl.a. de omslag som avses i 2 § (dvs. de skilda omslagen med dels valsedlar som inte ska godkännas, dels godkända röster som har sorterats i grupper efter partibeteckning och räknats) och 9 kap. 12–13 §§ (dvs. omslagen med fönsterkuvert etc. som inte uppfyller kraven i 9–10 §§ samma kapitel). Nämnden ska, enligt 11 kap. 4 §, genast överlämna bl.a. de omslag som avses i 2 § till för dess slutliga rösträkning. ska efter valdagen först företa vissa förberedande granskningar m.m. och därefter utföra den prelimi- nära rösträkningen. Inledningsvis ska valnämnden, enligt 12 kap. 1 § andra stycket, granska fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som t.o.m. valdagen kommit in till nämnden och behållits där (1), fönsterkuvert och omslagskuvert för budröst som röst- mottagarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 9 kap. 13 § vallagen (2), fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in till nämnden innan någon av valurnorna har tömts (3) och fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna enligt 9 kap. 12 § vallagen lagt in i särskilda omslag (4). När samtliga valkuvert som ska läggas ned i valurnan lagts ner i den ska valnämnden, enligt 12 kap. 3 § vallagen, ta ur kuverten och räkna rösterna. Om fönsterkuvert kommer till valnämnden under rösträkningen efter att någon valurna tömts, ska kuverten hållas skilda från övriga kuvert. Sådana kuvert ska läggas i ett eller flera särskilda omslag som förseglas. Detta framgår av 12 kap. 4 § vallagen. När sammanträdet för rösträkning avslutats ska valnämnden, enligt 12 kap. 7 § vallagen, till överlämna bl.a. de om- slag som nämnden har gjort i ordning. ska göra den slutliga rösträkningen, enligt 13 kap. vallagen. En tillgängligare röstningsprocess och ett förändrat väljarbeteende som följer av detta innebär, enligt , att de regler och rutiner som finns inte är adekvata för att klara av att hantera det stora antalet förtidsröster. Detta gäller såväl under röstmottagningen och hanteringen i vallokalerna som under onsdagsräkningen. Enligt Valprövningsnämndens promemoria (dnr 13-2011) har ett antal förtidsröster som tagits emot i och inte skickats vidare till respektive kommun och därför inte kommit med i rösträkningen. Det gällde 238 respektive 26 röster, som var hänförliga till 87 respektive 17 kommuner. I låg 217 brevröster och 39 ambassadröster, som skickat till valnämnden, kvar i kommunens arkiv och kom inte med i rösträkningen. 15 centerröster i kommun, räknade vid den preliminära rösträkningen hos valnämnden, kom därefter på okänt sätt bort och var inte med i den slutliga sammanräkningen hos . Att röster av de skäl som här beskrivits inte kommer med i sammanräkningen är naturligtvis inte acceptabelt, anför . Vad som kan göras är, enligt , att valnämnderna ser över sina rutiner för hantering av valmaterial för att ytterligare höja säkerheten. Vidare uttalar sig i promemorian om vårdslös hantering av valmaterial. Nämnden pekar på att vallagen innehåller detaljerade föreskrifter om att valsedlar och annat val- material ska bevaras och läggas in i särskilda omslag, som sedan ska förseglas, se bl.a. 11 kap. 2 §. Enligt 13 kap. 10 § vallagen får sedan omslag med valsedlar öppnas endast om det ska göras en ny eller fortsatt rösträkning eller om det annars behövs för valmyndig- heternas utvärdering av valet. Syftena med dessa rigorösa bestämmelser är, anför , att garantera valsäkerheten och att möjliggöra efterföljande kontroller. I sitt yttrande till i överklagandet av riks- dagsvalet i läns valkrets, dnr 26-2010, anförde Val- myndigheten bl.a. följande. kan konstatera att valnämnden i avvikit från föreskriven ordning i flera avseenden. Dels har 59 valkuvert inte lagts tillbaka i sina ytterkuvert, som i sin tur inte lagts tillbaka i sina fönster- kuvert eller omslagskuvert. Dels har varken dessa 59 valkuvert eller de 18 ytterkuverten eller omslagskuverten med underkända förtidsröster lagts in i omslag, som förseglats. Möjligheterna att i efterhand bedöma om valnämndens ställningstaganden är riktiga har därigenom försvårats eller t.o.m. omintetgjorts. De nämnda försummelserna äventyrade valsäkerheten, anför . Dessutom försvårades eller, i vissa fall, omöj- liggjordes en efterföljande kontroll av valnämndens bedömningar. understryker därför i promemorian vikten av att valnämnderna noga följer bestämmelserna om hanteringen av valmaterielen, bl.a. för att säkerställa att nämnden i överklagande- ärendena kan få ett tillfredsställande underlag för sin prövning av valnämnders och länsstyrelsers åtgärder. Enligt länsstyrelserna är i de flesta fall handlingarna från val- nämnderna i gott skick. Ett antal länsstyrelser tar emot hand- lingarna under valnatten. De flesta länsstyrelserna får handlingarna måndagen efter valet. Som regel finns företrädare för valnämnderna på plats när länsstyrelserna kontrollerar handlingarna. är handlingarna förslutna vid överlämnandet. Det förekommer att protokoll från vallokaler är slarvigt upp- rättade, att blanketter är bristfälligt ifyllda, att det saknas namn- underskrifter och att man inte har kunnat förklara misstämningar mellan antalet röster och kuvert. Fler fel förekommer i handlingarna från onsdagsräkningen. Enligt länsstyrelserna kan en förklaring vara tidspressen, en annan brister i förberedelserna. har påpekat att det finns en viss rättsosäkerhet vid kommunernas hantering av handlingarna och vid transporter av handlingarna från kommunerna till . Handlingarna har dock aldrig bedömts ogiltiga då det inte funnits skäl att anta att det gjorts något obehörigt med handlingarna. Det är inte vanligt att länsstyrelserna behöver begära komplette- ring av handlingarna. Men om så sker, kan de flesta komplettering- arna göras i samband med överlämnandet av handlingarna. är det underskrifter som saknas. Det är inte heller vanligt att länsstyrelserna behöver begära in uppgifter om varför handlingarna är i bristfälligt skick. Flertalet brister kan som regel rättas till vid överlämnandet efter en muntlig kontakt. Vid ett fåtal tillfällen har länsstyrelserna fått kräva in förklaringar efter överlämnandet. Av svaren framgår att flertalet valnämnder låser in valmaterialet. De vanligaste förvaringssätten är olika slag av arkiv eller kassaskåp. Sätten att transportera valmaterialet från förtidsröstningslokalerna till förvaringen och sedan till vallokalerna varierar stort. En lösning, som flera nämnder uppger att de använder, är att låta sköta förvaring och transport. Andra lösningar som nämns är vakt- bolag. I övrigt uppger valnämnderna att det inte får förekomma att någon transporterar rösterna på egen hand, utan att det ska vara minst två personer. I några fall uppges att transporten ska vara övervakad. Som en försiktighetsåtgärd tillämpas en ordning där valmaterialet förvaras i en plomberad urna eller motsvarande. På frågan om valnämnden har några förslag till eller önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring den prak- tiska hanteringen av förtidsröster lyfter några valnämnder fram behovet av ett tydligare regelverk kring förvaring och transport av valmaterialet. Kommitténs bedömning: De föreskrifter om hantering av valmateriel som vallagen innehåller bedöms i huvudsak som till- räckliga för att garantera valsäkerheten och möjliggöra efter- följande kontroller av valförfarandet. Kommitténs förslag: En uttrycklig bestämmelse om att mot- tagen valmateriel (som härrör från förtidsröstningen), i avvaktan på rösträkningen, ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt bör dock införas i vallagen. Förslaget föranleder ändring i 10 kap. 7 § vallagen. Vallagen innehåller detaljerade och rigorösa bestämmelser om hanteringen av valmateriel. Om bestämmelserna om bl.a. förvaring i särskilda omslag och om försegling följs garanteras inte bara valsäkerheten (det vill säga att alla röster kommer med i samman- räkningen) utan också efterföljande kontroll av valförfarandet. Det är självfallet av stor vikt att valnämnderna noga beaktar alla dessa föreskrifter när rutinerna för valarbetet utarbetas. Lika viktigt är att röstmottagarna är väl insatta i dessa föreskrifter och noga följer dem. Stor vikt måste också fästas vid transporter av valmateriel från röstningslokaler och vallokaler till valnämnd och från valnämnd till länsstyrelse sker på ett säkert sätt. I många fall har valnämnden bestämt att transport av valmateriel ska genomföras av två personer. Enligt kommitténs mening är detta en lämplig åtgärd för att höja valsäkerheten. I avvaktan på rösträkningen förvaras avlämnade förtidsröster av valnämnder ofta tillsammans med annan arkivmateriel i kommu- nens låsta arkiv, som också kommunens anställda har tillgång till. Enligt kommitténs mening är det viktigt, både för att trygga val- säkerheten och att något omslag med valmaterial inte glöms bort, att valmateriel förvaras avskilt i ett låst utrymme som endast före- trädare för valnämnden har tillgång till. En uttrycklig bestämmelse om detta bör införas i vallagen. I övrigt bedömer vi att vallagens föreskrifter om hanteringen av valmateriel är tillräckliga för att garanteras valsäkerheten, 4.10Valnämndens preliminära rösträkning (onsdagsräkningen) efter valdagen ska valnämnden enligt 12 kap. 1 § val- lagen sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Sammanträdet är offentligt. Resultatet av nämndens rösträkning är preliminärt. Vid sammanträdet ska nämnden granska alla de förtidsröster som kommit in i rätt tid men som inte hunnit skickas till val- lokalerna för granskning där. Det gäller dels de förtidsröster som avlämnats under valhelgen, dels de utlandsröster som kommit till kommunen som brevröst eller från en utlandsmyndighet och som inte skickats till vallokalerna. Vid sammanträdet ska nämnden också granska alla de förtidsröster som underkänts i vallokalen. När granskningen av samtliga förtidsröster är klar kan röst- räkningen påbörjas. När sammanträdet för rösträkningen avslutats, ska valnämnden till genast överlämna nämndens protokoll över sin rösträkning. har i sin erfarenhetsrapport val anfört att mängden förtidsröster som avgavs under valhelgen och som därmed inte kunde transporteras till vallokalerna för att hante- ras där innebar att det hos många kommuner fanns ett mycket stort antal förtidsröster att granska under valnämndens rösträkning efter valdagen. Många kommuner har påtalat att onsdags- räkningen tog än vanligt. och valnämnder hade sammanlagt drygt 44 000 förtidsröster att behandla . Motsvarande siffra var cirka Onsdagsräkningen anses, enligt , av många kommuner vara svår att administrera. Alla förtidsröster som inte granskats i vallokalerna ska granskas på liknande sätt som i val- lokalen. Därutöver ska de i vallokalen underkända förtidsrösterna granskas en gång till vid onsdagsräkningen. Endast godkända röster läggs i valurnan och samtliga vid onsdagsräkningen underkända röster får därför ingen vidare granskning. Det är endast röster som läggs i valurnan som kommer att granskas ytterligare en gång, av . De händelser som beskrivs i Val- prövningsnämndens beslut (2010:26 m.fl.) gällande är, enligt , ett exempel på svårigheterna med onsdagsräkningen. Denna typ av handhavandefel kan också ses som ett resultat av den tidspress som valnämnderna har under onsdagsräkningen för att hinna lämna in allt valmaterial till under onsdags- eftermiddagen. Många valnämnder behöver dessutom åka långt för att lämna över valmaterialet till efter avslutad räkning. Enligt har ett flertal kommuner uttryckt önske- mål om att lagstiftningen ändras för att möjliggöra att valnämnderna kan fortsätta förrättningen också efter valdagen. anser att förslaget är rimligt och stödjer det under förutsättning att frågorna om offentlighet, säkerhet och förvaring kan lösas på ett tillfredsställande sätt. Samtliga länsstyrelser uppger att det finns indikationer på att valnämnderna upplever stor tidspress under onsdagsräkningen. Nämnderna har svårt att hålla länsstyrelsernas hålltider. En för- är den stora andelen förtidsröster. En annan förklaring är långa resvägar, främst i de geografiskt största länen. Samtliga läns- styrelser uppger vidare att risken för att fel begås vid samman- räkningen såväl av valnämnderna som av länsstyrelserna skulle minska om tiden för när resultaten ska presenteras förlängdes. Det betonas att om tiden för valnämndernas s.k. onsdagsräkning för- längs måste en motsvarande förlängning ges även för länsstyrel- sernas slutliga sammanräkning alternativt måste de ges mera resurser för sammanräkningen. kommer flera valnämnder in mycket sent med sitt material till länsstyrelserna, vilket för många länsstyrelser innebär att riksdagsvalet är färdigräknat först långt in . En förlängning av valnämndernas onsdagsräkning innebär att enligt flera länsstyrelser att riksdagsvalet kan redovisas tidigast torsdag–fredag. Några länsstyrelser menar att även övriga resultat skulle försenas, medan andra länsstyrelser menar att rösterna i kommun- och landstingsfullmäktigevalen kan räknas i avvaktan på att valmaterialet kommer in från valnämnderna och någon för- dröjning inte behöver uppkomma för kommun- och landstings- valen. Av svaren framgår att samtliga valnämnder använder sig av Val- myndighetens manual för rösträkning i vallokal och vid onsdags- räkning. Några valnämnder uppger att de har kompletterande regler exempelvis klargöranden kring underkännande av röster och den lokala proceduren för onsdagsräkningen. På frågan om valnämnderna har några förslag till eller önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring röst- räkningen anförs bl.a. för onsdagsräkningen, föränd- ringar av möjligheten till ångerröstning och tydligare regler för underkännande av valsedlar. Flera valnämnder redogör för hur onsdagsräkningen kommit att ta allt , bl.a. som en följd av det ökade antalet förtids- röster som inte hunnits levereras till vallokalernas stängning på valdagen och därmed inte kommit med i valnattsräkningen. Två förlag till förändringar förordas för att komma till rätta med tids- pressen. Antingen en begränsning av förtidsröstningen eller en senareläggning av onsdagsräkningen. Kommitténs förlag: Om det är nödvändigt för att med betrygg- ande säkerhet klara av den preliminära rösträkningen får val- nämnderna fortsätta den rösträkning som enligt nuvarande regler ska ske efter valet under ytterligare . Förslaget föranleder ändring i 12 kap. 1 och 7 §§ vallagen. Många länsstyrelser och valnämnder har vittnat om att valnämnder- nas rösträkning ofta genomförs under stor tidspress. Orsaken för detta är främst det stora antalet förtidsröster som lämnats sent och, i vissa fall, stora avstånd mellan kommun och länsstyrelse. Sannolikt kommer antalet förtidsröster i valnämndernas onsdagsräkning att öka ytterligare. som finns för att hantera problemet är att öka antalet rösträknare eller att utsträcka rösträkningen till torsdagen. Det senare med påföljd att valresultatet i något fall kan försenas . Att öka antalet rösträknare bedöms av vissa valnämnder inte möjligt. Återstår då att förlänga rösträkningen . Enligt kommitténs bedömning är det stor risk att den tidspress som vissa valnämnder nu arbetar under vid rösträkningen äventyrar val- säkerheten. Naturligtvis är det också angeläget att inte fördröja valresultatet. Omsorgen om valsäkerheten måste enligt vår mening ges prioritet. Vi föreslår därför att valnämnden, när så behövs för att nämnden med betryggande säkerhet ska kunna genomföra röst- räkningen, får fortsätta och avsluta rösträkningen torsdagen efter valdagen. Även fortsättningsvis är det naturligtvis angeläget att rösträkningen avslutas och den föreslagna möjligheten för förlängning av rösträkningen bör endast utnyttjas när det är påkallat av hänsyn till valsäkerheten. 5 Förtidsröstning vid omval Enligt våra direktiv ska vi överväga om det bör införas en skyldig- het för andra kommuner än de som omfattas av ett omval att anordna förtidsröstning och, om vi så anser, överväga om de närmare förutsättningarna för när en sådan skyldighet föreligger bör preciseras i lag eller om det bör införas en möjlighet för en myndighet att genom förvaltningsbeslut i enskilda fall ålägga kommuner utanför omvalsområdet en skyldighet att anordna för- tidsröstning, och föreslå de lagändringar som vi finner motiverade. Av 7 kap. 1 § vallagen framgår att lagstiftaren har utgått från att väljaren i första hand röster i sin vallokal på valdagen. Röstning kan därutöver ske eller på valdagen i särskilda röstningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna inrättat. Röstning kan i vissa fall även ske genom bud eller brev. Av 3 kap. 3 § första stycket vallagen framgår att det i varje kommun ska finnas en valnämnd som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. I tredje stycket samma paragraf anges vidare att i val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. Möjligheterna att förtidsrösta bygger på en långvarig tradition och tillämpades första gången vid valet . Möjligheterna var dock inledningsvis begränsade med utvidgades inför valet i samband med den partiella författningsreformen. Ytterligare reformer genomfördes inför valet . har det stått var och en fritt att välja om han eller hon vill förtidsrösta eller rösta i vallokal. Enligt den lagstiftning som gällde fanns möjligheter för väljarna att förtidsrösta genom att rösta på permanenta eller tillfälliga postkontor före valdagen (poströstning). Det var även möjligt att poströsta på själva valdagen. års val överfördes ansvaret för förtidsröstningen från till kommunerna. Vid ett eventuellt omval fanns, års val, möjlighet för att besluta om i vilken utsträckning Posten skulle inrätta lokaler för att ta emot poströster på olika orter. I och med att ansvaret för förtidsröstningen flyttats över till kommunerna har ansvaret för att inrätta särskilda röstmottagningsställen för förtids- röstningen begränsats till att avse de kommuner som omfattas av omvalet. Någon skyldighet för andra kommuner än de som omfattas av omvalet att anordna förtidsröstning finns alltså inte. 5.3Omvalen 2011 i landstingsvalet i och kommunvalet i I samband med omvalen 2011 i landstingsvalet i och kommunvalet i anordnades möjligheter för väljare att förtidsrösta i flera kommuner utanför omvalsområdet. Det skedde på frivillig grund i sammanlagt 45 kommuner. I dessa före- kom förtidsröstning i varierande men i huvudsak liten omfattning. För sin medverkan i omvalen erhöll kommunerna statsbidrag enligt förordningen (2011:273) om statsbidrag för kommunernas med- verkan vid omval. Enligt förordningen utgick statsbidrag dels till de kommuner som omfattades av omvalen, dels till de kommuner utanför omvals- området som anmälde till att de avsåg att anordna förtidsröstning. Något sista datum för anmälan angavs inte i för- ordningen. En anmälan kunde i princip göras när som helst före omvalen. De kommuner som omfattades av omvalen fick ett fast och ett rörligt bidrag, övriga kommuner fick ett fast bidrag med skyldighet att betala tillbaka den del av bidraget som inte förbrukades. Stats- bidrag utgick med sammanlagt , varav till kommuner utanför omvalsområdena. Totalt avgavs 735 röster1 utanför omvalskommunerna. I genom- snitt uppgick kostnaderna för förtidsröstningen utanför omvals- områdena till per kommun, med en variation . 5.4Valmyndighetens erfarenheter från omvalen 2011 I rapporten 2012:1 Erfarenheter från omvalen har framfört att regleringen av kommunernas ansvar för förtidsröstning vid omval bör bli tydligare.