sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — En ny skyldighet för hemkommuner att ompröva målgruppstill- hörigheten för elever som har gått i gymnasiesärskola medför en uppskattad kostnad på . Rätten till vuxenutbildning på gymnasial nivå bedöms medföra ökade kostna- der på . Beräkningarna baseras på att cirka 100 fall av omprövningar skulle inkomma till kommuner . Utredningen uppskattade i kapitel tolv att drygt 200 individer i åldern 20–kan vara fel- aktigt placerade i särskola och således ha rätt till omprövning. Här vill dock utredningen peka på att kraven på omprövning av mål- gruppstillhörighet under elevernas skolgång har ökat med regle- ringen i den nya skollagen och i den nya gymnasiesärskolan. Vidare bör utredningens förslag att anmälnings- och omprövningsskyldig- heten ska gälla för alla elever i grundsärskolan eller gymnasiesär- skolan leda till att antalet felaktigt placerade troligtvis minskar. De elever som trots dessa ökade krav på omprövning under skolgången visar sig ha varit felaktigt placerade efter avslutad utbildning bör vara betydligt färre än de cirka 200 elever som nämndes ovan. I kost- nadsberäkningarna utgår därför utredningen från att cirka 100 fall av omprövningar blir aktuella. Antalet omprövningar kan antas Förslagens konsekvenser och ikraftträdande bli högre än antalet fall där individen får rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå. När reformen träder i kraft kan det innebära att 50 individer, dvs. cirka 10 individer per årskull får rätt till gymnasial vuxenutbildning. Det skulle innebära att cirka 30 individer utnyttjar denna rätt, givet att antalet berörda ungdomar är och att de studerar på gymnasial nivå.1 Denna grupp bör dock minska . Som nämndes ovan är kommunen skyldig att kontinuerligt om- pröva att elever i särskolan tillhör målgruppen. Detta bör innebära att det finns aktuella utredningar som kommunen kan utgå ifrån vid en förnyad bedömning i enlighet med utredningens förslag. Givet att sådana aktuella utredningar finns bör kommunens ut- redning inför beslut om omprövning huvudsakligen bestå av att gå igenom det tidigare beslutsunderlaget. Endast i undantagsfall bör förnyade utredningar av specialister bli aktuell. Kostnaderna, totalt , bedöms därför huvudsakligen utgöras av den utredande personalens arbetstid.2 Individerna får enligt förslaget också en rätt till gymnasial vuxenutbildning. Kost- naden för utbildning beräknas utifrån att cirka 30 elever kom- mer att utnyttja denna rättighet efter förändringarna trätt i kraft. Utredningen vill betona att det är en mycket osäker uppskatt- ning av antalet individer som kommer att beröras. En helårsplats i vuxenutbildning kostar cirka 46 500 kr.3 Den totala kost- naden för utbildning kan utifrån ovanstående förutsättningar bli när förändringarna trätt i kraft fullt ut. kan kostnaden för utbildning bli eftersom fler individer berörs inledningsvis. Förslaget om att tydligare peka ut möjligheten för en hemkom- mun att samverka inom ramen för arbetet med aktivitetsansvaret (se kap. 11.5) bedöms inte leda till ökade kostnader. Samverkan är frivillig och ett av huvudsyftena är att använda det offentligas resur- ser mer effektivt. 1Antalet individer i utbildning blir högre när reformen träder i kraft. Givet att antalet fel- aktigt placerade är cirka 10 individer per årskull och den genomsnittliga studietiden är , kommer cirka 30 elever att utnyttja rätten till utbildning. Detta antagande är högst osäkert eftersom ungdomarnas förutsättningar varierar stort. 2I kostnaden beräknas utredningen vid en förnyad prövning omfatta i genomsnitt en arbets- dag, 8 h. Det motsvarar vid 100 omprövningar. Beräkningen baseras på att den utredande personalen har en månadslön på . 3Skolverket (2013) Kostnader för samtliga verksamheter inom förskola, fritidshem, annan peda- gogisk verksamhet, skola och vuxenutbildning . Förslagens konsekvenser och ikraftträdande Utredningens förslag leder huvudsakligen till framför allt vissa till- fälligt ökade kostnader för staten och till viss del vissa permanent ökade kostnader för kommuner, vilket framgår av tabellen nedan. De ökade kostnaderna för staten föreslås finansieras med anslag. Kommunsektorns ökade kostnader bör också finansieras av staten i enlighet med finansieringsprincipen. Tabell 13.1 Förändrade årliga kostnader för stat och kommun Utökad överenskommelse om evidensbaserad praktik Till kommuner enligt finansieringsprincipen Skyldighet att pröva målgruppstillhörighet Rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå Till kommuner enligt finansieringsprincipen *Samtliga engångskostnader redovisas för , även om de när förslagen genomförs kan komma tidigare eller . **Kostnad per uppföljning. ***Analysen ska genomföras , vilket medför ökade kostnader med samma intervall. 13.2Konsekvenser för barn och ungdomar Av utredningens direktiv framgår att utredningen ska ha ett barn- rättsperspektiv och beskriva hur unga berörs av de för- slag som föreslås. De övergripande målen för den nationella ung- Förslagens konsekvenser och ikraftträdande domspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till väl- färd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande.4 Ungdomspolitikens mål stödjer också de rättigheter som varje barn har enligt . Eftersom gäller för barn och ungdomar upp till syftar såväl ungdomspolitiken som barnrättspolitiken till att förverkliga konventionens intentioner. Utredningens samtliga förslag berör direkt eller indirekt barn och unga. Utredningens förslag syftar till att stödja de unga som av olika anledningar är i behov av extra stöd för att antingen hitta tillbaka till utbildning eller öka förutsättningarna för en anknytning till arbetsmarknaden och därmed ett självständigt liv. Utredningens förslag syftar således till att stärka ungdomars egenmakt och själv- ständighet samt att utjämna skillnaderna i uppväxtvillkor. Utred- ningens förslag bidrar också till att öka förutsättningarna att kunna följa upp ungas levnadsvillkor och studera hur insatser på området tillsammans påverkar utvecklingen av de ungas villkor. Ett förbättrat statistiskt underlag ökar möjligheten att kunna analysera målupp- fyllelsen om tillämpningen av . Utredningens för- slag om förbättrad uppföljning av de ungdomar som varken arbetar eller studerar skapar dessutom förutsättningar för ökad kunskap på området. 13.3Integrations- och jämställdhetspolitiska konsekvenser Utrikes födda är överrepresenterade bland de unga som varken arbetar eller studerar. Exempelvis är såväl andelen utrikes födda män som kvinnor högre än andelen födda i i åldern 20–24 år.5 Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor där andelen är , vilket kan jämföras med inrikes födda där andelen är . Det övergripande målet för integrations- och jämställdhetspoli- tiken är ett samhälle där medborgaren oavsett kön, etnisk och kul- turell bakgrund har samma möjligheter, rättigheter och skyldig- heter inom alla områden i livet.6 Utredningens förslag bidrar till att uppfylla detta mål för unga i åldern 16–på följande sätt. För det första bidrar förslagen till att det statistiska underlaget förbätt- 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd; Skr. 2009/10:53 En strategi för ung- domspolitiken. 5Se kapitel 3. 6Regeringens skrivelse 2008/09:155 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration. Förslagens konsekvenser och ikraftträdande ras för att beräkna hur många unga som har problem vid över- gången mellan skola och arbetsliv. Med hjälp av ett nytt statistiskt mått, baserat på Arbetskraftsundersökningarna, kan t.ex. unga män och kvinnors arbetsmarknadsdeltagande analyseras bättre. Utred- ningens förslag om fördjupade studier och uppföljning kommer också bidra till att kunskapen kommer att öka avseende de unga som dels avbrutit eller inte fullföljt en gymnasieutbildning, dels de unga som varken arbetar eller studerar. I sådana studier finns möj- lighet att fördjupa kunskapen om hur män och kvinnor respektive in- och utrikes födda förekommer och vilka svårigheter de har. Baserat på denna kunskap kan åtgärder vidtas för att förbättra förut- sättningarna för att unga med olika bakgrund ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Även utredningens förslag om en förstärkt samverkan bidrar till att uppfylla de integrations- och jämställdhetspolitiska målen. Genom att utveckla samverkan för de unga som har behov av särskilt stöd av samordnade insatser förväntas en högre kvalitet uppnås i de in- satser som riktas till den enskilde ungdomen. Genom att berörda myndigheter gör gemensamma bedömningar kan individuellt behovs- anpassade lösningar skapas. Sammantaget förväntas förslagen för- stärka förutsättningarna för att unga män och kvinnor samt inrikes- respektive utrikes födda ska kunna erbjudas ett individualiserat stöd på lika villkor. 13.4Samhällsekonomiska konsekvenser för offentlig sektor Det finns flera direkta och indirekta kostnader för samhället avseende unga som varken arbetar eller studerar. Direkta kostnader för offentlig sektor är transfereringar till följd av arbetslöshet, sjuk- dom och ohälsa. Det uppstår också direkta kostnader för arbets- marknadspolitiska och andra åtgärder. De indirekta kostnaderna består exempelvis av uteblivna skatteintäkter för stat och kommun samt kostnader till följd av brottslighet och socialt utanförskap. förväntas utredningens förslag leda till att fler unga är i utbildning eller arbetar. Att fler unga förväntas återgå till utbildning ökar sannolikheten att fler kan etablera sig på arbets- marknaden. En sådan utveckling förväntas genom en förstärkt sam- verkan avseende de unga som är i särskilt behov av samordnade resurser. Även de förslag som antas bidra till en ökad kunskaps- Förslagens konsekvenser och ikraftträdande utveckling inom insatser för unga som deltar i arbets- marknadsinsatser förväntas bidra till att fler personer deltar i arbets- kraften. Fler individer i arbete leder till ökade skatteintäkter för stat och kommun. minskar den offentliga sektorns kostnader för transfereringar till följd av arbetslöshet och ohälsa. Även in- direkta kostnader för kriminalitet och socialt utanförskap kan minska. För kommuner kan utredningens förslag innebära minskade fram- tida kostnader för försörjningsstöd samt minskade kostnader för kommunala sysselsättningsåtgärder. På kort sikt kan förslagen leda till högre kostnader för utbildning, dvs. om fler unga återgår till utbildning. 13.5Konsekvenser för det kommunala självstyret Utredningen bedömer att förslagen i stort inte påverkar den kommu- nala självstyrelsen. En ny rätt till gymnasial vuxenutbildning för elever som efter avslutad utbildning i särskolan konstaterats inte höra till gymnasiesärskolans målgrupp införs. De begränsade kon- sekvenser denna rättighet har för den kommunala självstyrelsen be- döms vägas upp av vinsterna för individerna. Utredningen har inte funnit andra lösningar som kan ge samma resultat. Vidare tillförs kommunerna medel av staten enligt finansieringsprincipen, varför förslagen bedöms påverka det kommunala friutrymmet minimalt. Att varken arbeta eller studera ökar risken för brottslighet. Studier visar att när det gäller ungdomsbrottslighet finns en tydlig överrisk för de unga som varit utan arbete och utbildning. av samtliga unga som var i en sådan situation två av har varit lagförda för brott i åldern 15–. Uppfölj- ningsstudier visar att finns en kraftig överrepresen- tation av personer som varit involverad i kriminalitet. Av de per- soner som varken arbetade eller studerade hade varit frihetsberövade senare.7 Utredningens förslag syftar sammanfattningsvis till att minska antalet unga som varken arbetar eller studerar. Unga ska med ut- redningens förslag få insatser av Arbetsförmedlingen eller av andra 7 Se bilaga 2. Förslagens konsekvenser och ikraftträdande myndigheter och därmed öka sina förutsättningar för att komma in på arbetsmarknaden. För att fånga upp de ungdomar som av olika anledningar varken arbetar eller studerar krävs ett intensivt motiva- tionsarbete och en samverkan mellan olika aktörer. Utredningens förslag gynnar ett sådant arbete. Färre unga som varken arbetar eller studerar antas minska risken för att unga hamnar i kriminalitet. 13.7Övriga konsekvensanalyser enligt kommittéförordningen Utredningens förslag bedöms i allt väsentligt sakna betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Vidare är förslagen gene- rella för hela landet. De bedöms därför inte få direkta regional- politiska konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Utredningens förslag har heller ingen betydelse för den personliga integriteten. Utredningens förslag: Samtliga föreslagna författningsföränd- ringar ska träda i kraft . Övergångsbestäm- melser behövs inte. De föreslagna författningsändringarna ska enligt utredningen träda i kraft . Ett lämpligt datum med hänsyn till tidsplanen för det fortsatta beredningsarbetet är därför den 1 janu- ari 2015. Utredningen bedömer att det inte behövs övergångs- bestämmelser med anledning av författningsförslagen. 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen är ny och motsvarar till stora delar 2 kap. 6 § social- tjänstlagen. I paragrafen anges att en hemkommun, inom ramen för sitt aktivitetsansvar enligt 2 kap. 30 a § skollagen får träffa avtal med landsting, och Arbetsförmedlingen i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. I para- grafen anges även att kommunen ska bidra till finansiering av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. Paragrafen innehåller även en hänvisning till lagen (2003:1210) om finansiell samordning av reha- biliteringsinsatser. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafen är ny och innebär att det införs en rätt för ungdomar som har avslutat gymnasiesärskolan att begära en prövning av om de tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan för pröv- ningen. Hemkommunen ska skyndsamt pröva frågan om målgrupps- tillhörigheten efter ansökan från den unge. Om utredningen visar det ska hemkommunen besluta att den unge inte hör till gymnasie- särskolans målgrupp. Den unge har då rätt till gymnasial vuxenut- bildning. En ansökan om prövning ska lämnas in till hemkommunen från det att den unge avslutat sin utbildning i gymnasie- Hemkommunens beslut i frågan ska kunna överklagas till . Paragrafen behandlas i avsnitt 12.3. Paragrafen har ändrats genom att det i ett nytt andra stycke införts en rätt till gymnasial vuxenutbildning för de ungdomar som vid en prövning enligt 18 kap. 7 a § skollagen inte ansetts höra till gymnasie- särskolans målgrupp. I tredje stycket har det gjorts en ändring som innebär att de regler som gäller avseende rätt att i vissa fall delta i utbildning på annat håll än i hemkommunen, interkommunal ersätt- ning och stöd till inackordering för de elever som har rätt till utbildning på gymnasial nivå enligt första stycket, ska gälla även den grupp som omfattas av andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.3. Paragrafen har ändrats. I första stycket 8 har lagts till att även hem- kommunens beslut om målgruppstillhörighet enligt 18 kap. 7 a § ska kunna överklagas till . Andra stycket har ändrats genom att det där lagts till att det är den före detta eleven som kan överklaga beslut enligt första stycket 8. Övergångsbestämmelser till SFS 2012:109 Punkten 1 i övergångsbestämmelserna har ändrats så att reglerna om att anmäla och ompröva särskoleplaceringar vid misstanke om att eleven inte hör till grundsärskolans eller gymnasiesärskolans mål- grupp ska gälla alla elever som deltar i utbildning i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan, oavsett när utbildningen påbörjats. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 12.3.1. 14.2Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Paragrafen har ändrats genom att det i sista meningen skrivits in att myndigheten vid sitt arbete inom ramen för lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser särskilt ska uppmärk- samma ungdomar som på grund av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden och är i behov av samordnade insatser. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.6. , A. m.fl. (2010) Samverkan inom arbetslivsinriktad rehabilitering – en sammanställning av kunskaper och erfarenheter inom området, för folkhälsovetenskap, . Arbetsförmedlingen (2010) Jobb- och utvecklingsgarantin - en upp- följning ur deltagarnas perspektiv, URA 2010:2, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , 2013- 05-02, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering – Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etablerings– uppdraget, Avser januari–, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering Fördjupade analyser, , dnr AF-2010/436389, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens Återrapportering Förstärkt förmedlingsstöd till ungdomar, , Tids- period: första tertialet 2013, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, . Arbetsförmedlingen (2013) Arbetsmarknadsrapport , åter- rapportering enligt regleringsbrev, dnr AF-2012/445712, 2012- 05-02, . Arbetsförmedlingen (2013) Strategi för arbetet med ungdomar, Arbetsförmedlingen (2013) Ungdomar på och utanför arbetsmark- naden – fokus på unga som varken arbetar eller studerar, . Arbetsförmedlingen och (2013) Förstärkt stöd till unga med Aktivitetsersättning – Återrapportering enligt reglerings- breven , dnr Af-2012/445712, FK , 2013- 08-01, . , Å. m.fl. (2013) Vägar ur socialbidrag? Om insatser och det ekonomiska biståndets varaktighet, Rapport i socialt arbete nr. , J, , P, . (2011) The from Becoming a NEET statistic, , , . (2009) Orsaker till brott bland unga och metoder att motverka kriminell utveckling – En kunskapsinventering, . (2013) Samverkan mellan polis och kom- mun – Brottsförebyggande arbete utifrån överenskommelser, rapport 2013:5, . Bynner, J. & Parsons, S. (2002) Social Exclusion and the Transition from School to Work: The Case of in Education, Employment or Training (NEET), , vol. 60, s. 289–309. , O. (2011) Att få fotfäste på arbetsmarknaden I , S, , O, Gavanas, A. & , A. (red) (2011) Utanförskap, , Temagruppen för integration i arbetslivet, Dialogos, . , O. m.fl. (2011) Dropping out in – Social Exclusion and Labour Market Attachment among in , , and , Arbetsrapport/2011:8, . , O. & , A. (2011) Pathways to Social Exclusion, A Life-Course Study, , 27: 107–123. Böhlmark, A. & , H. (2012) Lika möjligheter? – Familje- bakgrund och skolprestationer 1988–2010, rapport 2012:14, utvärdering, . Böhlmark A. och . (2012) Har den växande friskole- sektorn varit bra för elevernas utbildningsresultat ? rapport 2012:17, utvärdering, . , B. m.fl. (2002) Costs of Being 'Not in Education, Employment or Training' at 16–18, Research Report No 347, Unit, . Cusworth, L, Bradshaw, J, , B, Keung, A. and Chzhen, Y. (2009) Understanding the Risks of Social Exclusion Across the Life Course: Youth and young adulthood, Social Exclusion Task Force, Cabinet Office, . & , C. (1999) Samverkan: välfärdsstatens nya arbetsform, , . Danermark, B. (2000) Samverkan – himmel eller helvete? En bok om den svåra konsten att samverka, , . Dansk Clearinghouse for Uddannelseforskning (2011) Viden om vejledning. (2007) Jobcentre Plus evaluation: summary of evidence. Research Report No 252. Deutscher Bundestag (2008) Bericht zur nach § 6c des Zweiten Buches Sozialgesetzbuch Unter- richtung durch die Bundesregierung, Drucksache 16/11488, 18.12.2008. (2012), Utvärdering av sociala insatsgrupper – Individinriktad samverkan kring unga i riskzonen, . Eurofound () (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, . (2012) Studiemotiverande folkhögskolekurs 2012, . (2003) I välfärdsstatens väntrum – studier av invandrares socialbidragstagande, . & Kassman, A. (2005) Longer-term labour Market Consequences of Economic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403–424. (2004) Samordning – nya möjligheter inom välfärds- området – En skrift om samordning utifrån ett individperspektiv mellan Arbetsförmedling, Försäkringskassa, kommun och landsting, och , . Furlong, A. (2006) Not a very NEET solution: representing problematic labour market transitions among early school-leavers, Work, , 2006 20:443. (2012) med aktivitetsersättning av situationen för unga med aktivitetsersättning på satt arbetsförmåga, . (2013) Uppföljning av finansiell samordning – Politikområde Ersättning vid arbetsoförmåga – Återrapportering enligt regleringsbrevet, svar på regeringsuppdrag, dnr 003017- 2013, , . (2013) Uppföljning av finansiell samordning Redovisning enligt regleringsbrev 2012, svar på regeringsuppdrag, dnr , . (2011) Jobbgaranti för ungdomar – en utvärdering om garantin ökar deltagarnas chans att få ett jobb, Working Paper 2011:5, Arbetsförmedlingen, . , von m.fl. (2012) En god start? En rapport att stötta barns utveckling, politisk utvärdering, Rapport 2012:11, . (2009) Så kan vi öka ungas möjligheter att få jobb, . & Liljeberg, L. (2011) En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser, IFAU rapport 2011:1, . Hollertz, K. (2012) Problemen förgår, lösningarna består. Organisering av kommunala insatser för unga arbetslösa med försörjningsproblem, : Dissertations in Social Work 41. (2011) Universitet & högskolor: , rapportserie, 2011:8 R, . Inspektionen för socialförsäkringen (2010) Samverkan inom social- försäkringen – En sammanställning av uppföljnings- och utvärde- ringsrapporter inom verksamheter finansierade med samverkans- medel, rapport , . Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser, rapport 2011:14, . Inspektionen för socialförsäkringen (2013) Förstärkta rehabiliterings- insatser i samverkan – En granskning av och Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete, rapport 2013:3, . Kassman, A. & , E. (2007) Unga vuxna utanför både skola och arbetsliv – nya etableringsmönster eller början till social utslagning? I , J. & Thoursie, A. (red) (2007) Ungas framtidsvägar. Möjligheter och utmaningar, . Kärrholm, (2007) Co-operation Among Rehabilitation Actors for Returning to Working Life, skap, , . (2009) Samverkan, Liber, . (2012) Företagens kompetensförsörjning och ungas etablering på arbetsmarknaden, förstudie, , . (2010) Samverkan och gränser – Studier av samverkans- projekt i offentlig sektor, Skrifter från , nr. & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar? IFAU Rapport 2010:22, . & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobb- och utveck- lingsgarantin? politisk utvärdering, rapport 2010:15, . McQuaid R. m.fl. (2007) Best practice in inter-agency co-operation on employability, , . (2011) Från försörjningsstöd till arbete – hur kan vägen underlättas? Bilaga 11 till (SOU 2011:11). , A. och , O. (opublicerad) Unga vuxna som varken arbetar eller studerar – Riskfaktorer och konsekvenser – kommande publikation i antologin etablering – utmaningar och möjligheter (prel. titel). , O. (2009) Varför är den svenska ungdoms- arbetslösheten så hög? Rapport till 2009/6, IFAU, och . (2012) Aktivering av socialbidragstagare – om stöd och kontroll i . Rapport i socialt arbete 141, . (1999) Employment outlook, . (2011) Managing Accountability and Flexibility in the Danish employment system, Country Report, 2011, Mploy. (2012) Education at a Glance 2012: Indicators, (2012) Indicator C5 – Transition from school to work where are the 15–29 year-olds? Education at a Glance 2012:OECD Indicators, , . . m.fl. (2009) Ungdomars övergång från skola till arbetsliv – aktuella utmaningar och lokala erfarenheter, Meddelanden från 2009:1, . , J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, . & Panican, A. Unga och utanförskap i , I , T. & Tägtström, J. (red.)