sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — Fördelen med att ha mer generösa öppettider närmare valet är helt enkelt att fler personer kan tänkas vilja rösta allt eftersom valet Den andra avvägningen är om röstning ska vara möjlig eller inte. Bland de svarande kommunerna uppger att de erbjuder möjligheten att kvällsrösta minst en gång under förtidsröstningsperioden.23 Fråga 14 lyder: Tillämpar kommunen handledningar för röstmot- tagare? Av de 226 kommuner som har lämnar svar på enkäten svarar 225 att de helt eller delvis använder handledningen. Genomslaget av informationen i denna handledning torde därför vara mycket stort. I övrigt framkommer inte mycket information av enkätsvaren på denna fråga. Fråga 15 lyder: Har kommunen kompletterande regler? Av de kommuner som uppger att de har kompletterande regler är det inte alla som redogör för vad deras kompletterande regler gäller. De regler som här redogörs för är därför ingen komplett förteckning. Det är också tveksamt vad som utgör en komplette- rande regel, en kommun svara exempelvis ja med motivationen att de schemalägger röstmottagarna, vilket rimligtvis i sådana fall innebär att samtliga kommuner har någon form av kompletterande regler. Kommentar: Antal omnämnanden avser det totala antalet omnämnanden i tabellen, Antalet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. 23 Det är utifrån enkätsvaren svårt att avgöra när röstning är att anse som kvällsröstning. De kommuner som angett öppettider har kodats som att de har kvällsöppet om någon öppettid är till 20.00 eller . I kategorin har dock även kommuner som uppger kvällsöppet som svar kodats som att de erbjuder kvällsöppet, de har dock inte redogjort för hur sent en lokal måste hålla öppet för att anses ha kvällsöppet. De mer uppenbart kompletterande reglerna rör exempelvis övre åldersgräns för röstmottagare, vanligast förefaller vara 72 eller och guider som mer eller mindre systematiskt applicerar och tolkar gällande lagar och regler i relation till den lokala verksam- heten. Fråga 16 lyder: Har kommunen fattat beslut om ordningen vid tillhandahållandet av valsedlar i vallokaler och röstningslokaler? De allra flesta kommuner har som framgår av Tabell 16 beslutat om den ordning i vilken valsedlarna ska tillhandahållas. Av de kommu- ner som specificerar vilken ordning de beslutat om är bokstavs- ordning den som nämns flest gånger. Den enda invändning mot bokstavordning som nämns är risken att valsedlar förväxlas, det är dock oklart vilken omfattning detta verkligen är ett reellt problem. Ett intryck som förstärks av att en kommun som invänder mot bokstavsordning exemplifierar det med Socialdemokraterna kontra vilket knappast ger trovärdighet åt invänd- ningen, då Socialdemokraternas valsedlar är märkta med Arbetare- partiet-Socialdemokraterna och således inte befinner sig i närheten av rent ordningsmässigt, det är således tvek- samt om just det problemet verkligen förekommer. Tabell 16 Ordningen på valsedlarna vid tillhandahållandet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. *=De svar som kodats som ja, valnämnden har beslutat förtäljer dock inte om vad valnämnden beslutat. Varje kommun har endast kodats en gång. Bland alternativen till bokstavsordning finns det kommuner som använder ordningen från resultatblanketten eller den så kallade stockholmsmodellen. Stockholmsmodellen var 2010 liktydig med att baserat på föregående valresultat placera regeringspartierna först i fallande ordning baserat på storlek, därefter placeras på samma sätt de oppositions partier som är representerade i och avslutningsvis . I ställ tre placeras övriga partier i bokstavsordning. De kommuner som angett att de följer rekom- mendationer/ anvisningar/ regler eller vallagen har i realiteten själva beslutat om ordningen för tillhandahållandet av valsedlar men upp- fattar det inte som så då de anser sig följa gällande regelverk. Vilken denna rekommendation är framgår inte av svaren men det handlar sannolikt om resultatblankettens24 ordning eller bokstavsordning. Fråga 17 avslutar batteriet om röstmottagning och lyder därför: några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring röstmottagningen och tillhandahållandet av valsedlar? Det vanligast förekommande svaret från kommunerna är här, precis som på övriga frågor om förslag och önskemål, att de inte vill fram- föra några förslag eller önskemål. I förhållande till jämförbara frågor är dock denna kategoris andel betydligt mindre. Just röst- mottagningen och tillhandahållandet av valsedlar förefaller vara det område som kommunerna anser har flest brister eller störst för- bättringspotential. Mest aversion väcker de tillhandahållna valsedelställen, som för- visso av flera anses bättre än tidigare valsedelställ och av ett fåtal anses direkt bra. Det sammantagna betyget är dock att de inte är bra nog. Vanliga invändningar är att valsedlarna skymmer varandra eller att ställen är rangliga. En mer robust konstruktion efter- frågas därför. 24 Resultatblankettensordning förefaller vara den samma som stockholmsmodellen. SOU 2013:24 Bilaga 4 svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Önskan om en centralt beslutad ordning vid tillhandahållandet av valsedlar verkar ofta vara orsakad av att valadministrationerna upplever att ordningen på valsedlarna leder till kontroverser mellan partier och mellan partier och valadministrationen. En centralt beslutad ordning tros minska risken att väljare och partier anser att valadministrationen på ett otillbörligt sätt gynnar någon lokal parti- favorit. Centralt beslutad ordning skulle även kunna resultera i att om ordningen vid valsedlarnas tillhandahållande påverkar val- resultatet så är den påverkan likadan över hela landet. Är det i stället så att ordningen i stort saknar betydelse för valresultatet så undslipper de lokala valadministrationerna eventuella konflikter kring ordningen. Frågan om ordningen på valsedlarna har även fördelen att förutsättningarna för kommunerna att tillämpa ett enhetligt ordningssystem i allt väsentligt är likvärdiga. En fråga som potentiellt har större påverkan på valresultatet är vem som ska ansvara för att placera ut namnvalsedlar i förtids- röstningslokaler och vallokaler. Det nuvarande systemet där val- administrationen endast placerar ut partivalsedlar och då endast för etablerade partier missgynnar mindre och nyetablerade partier.25 Missgynnandet uppstår genom att nya partier och småpartier (mindre än en procent) inte får valsedlar upptryckta eller får dem levererade till förtidsröstningslokalerna och vallokalerna. Detta medför även en betydande administrationsinsats för partierna att leverera namnvalsedlar till röstnings- och vallokalerna. skulle det givetvis även innebära merarbete för valadministrationen att leverera namnvalsedlar till lokalerna. Inte minst då det kan röra sig om flera olika uppsättningar valsedlar för ett och samma parti i ett och samma val.26 Till denna fråga kommer även frågan om vems ansvar det är att fylla på namnvalsedlar när valsedlarna väl ankommit till vallokalerna. Antingen måste valadministrationen sköta ordning och påfyllnad eller så tvingas de ofta acceptera att partierna springer in och ut i lokalen för att kontrollera sina valsedlar. Flera kommuner vittnar om problem med försvunna/övertäckta valsedlar och med väljare och partisympatisörer som uttrycker missnöje med röstmottagarnas förmåga att upprätthålla ordningen samt oklarheter kring gräns- dragningen mellan partiers ansvar kontra kommunens ansvar. Tre olika förslag framförs för att råda bot på problemen. Ett av dessa rör själva ansvaret och innebär i princip att man genom en lag/regelförändring tydliggör att antingen partierna eller val- administrationen är ansvariga för att tillhandahålla och fylla på namnvalsedlarna i lokalerna. På så vis hoppas man att osäkerheten ska minska. De två andra förslagen utgår ifrån ny teknik. Det ena förslaget förespråkar ett avskaffande av valsedlarna till förmån för införandet av e-röstning antingen över internet eller i vallokal. 25Vallagen 8 kap. 2 §, föreskriver att det i röstningslokal skall finnas valsedlar för partier som begärt utläggning av valsedlar om detta parti i något av de senaste två riksdagsvalen fått av rösterna i hela landet eller för /landstingsval om partiet i fråga är representerat i respektive fullmäktige. 26De olika uppsättningarna är ett resultat av att ett och samma parti har möjligheten att erbjuda olika valsedlar till samma val. Främst skulle belastningen dock öka på förtids- röstningslokaler då många väljare sannolikt inte uppfattar dessa som lokalt kopplade utan förväntar sig att de ska kunna tillhandahålla valsedlar för val i kringliggande kommuner. E-röstning över internet har den nackdelen att det inte finns någon kontroll över vilken situation som väljaren befinner sig i när väljaren avlägger sin röst. Utöver tänkbara scenarion så som hot och röstköp så öppnar en internet-röstning för tveksamma praktiker som att exempelvis kompisgäng som röstar tillsammans eller vallotsar som inte bara leder förstagångsväljare till vallokaler utan även bistår dem i själva röstandet. Den risken föreligger inte om e-röstningen i stället sker i röstningslokaler eller vallokaler men e- röstning och internet-röstning delar problemet att endast en liten del av befolkningen har tillräckliga kunskaper om datorer för att kunna bedöma om systemet verkligen är säkert. Vidare förenklar ett elektroniskt system för en aktör som skulle vilja antingen ändra valresultatet eller störa själva valproceduren. E-röstning är även exponerat mot störningar i elförsörjning medan det nuvarande systemet, som professor , uttryckt saken kan fungera även om det måste ske i ljuset från stearinljus.27 E-röstning har även berörts i exempelvis vallagskommitté och valadministrativa utredning. 2003 ställde sig avvisande till e-röstning och internet röstning, även om kommittén ansåg det lämpligt att utföra försök, dock inte i samband med de allmänna valen. 28 Den valadministrativa utredningen har däremot skisserat på ett förfarande som uppfyller vad som utredningen anser vara de fem grundkrav som ett internet röstningssystem måste uppfylla.29 Det kan dock ifrågasättas om de fem grundkrav som ställs upp av utredningen verkligen kan anses vara tillräckliga då de exempelvis inte ställer krav på att valadministrationen inom rimliga ramar måste tillse att inget tvång eller annan otillbörlig påverkan föreligger i röstningssituationen.30 Ett alternativ som framförs av en kommun, som skulle kunna lösa problemen med tillhandahållandet av valsedlar och skapa enhetlighet i hela landet men saknar exponering mot elektroniska störningar av själva valresultatet är förslaget om val- 27http:///2011/10/varfor-e-rostning-ar-onodigt.html 28Ny vallag, SOU:2004:11 s. 175 ff. 29Teknik och administration i valförfarandet, SoU 2000:125 s. 81. De fem grundkraven är enligt utredningen (i) endast röstberättigade skall kunna rösta; (ii) Endast rösta en gång; (iii) absolut valhemlighet; (iv) ingen annan skall kunna ändra lämnad röst; och (v) systemet skall säkerställa korrekt sammanräkning. 30Detta problem nämns i utredningen och administration i valförfarandet, SoU 2000:125 på sidan 82, någon motivation för varför det inte tillhör valsystemets grundkrav erbjuds dock inte. sedelskrivare i förtidsröstnings- och vallokalerna. 31 Såväl skrivare som dator eller en pek-skärmslösning skulle antingen kunna placeras där valsedlarna placeras eller bakom valskärm. Efter det att den röstande skrivit ut de önskade valsedlarna placeras dessa i ett kuvert och röstningen genomförs precis såsom i dags- läget. I händelse av störningar i elförsörjningen kan valadministra- tionen fortfarande tillhandahållna blanka valsedlar varefter röst- ningen kan fortsätta, om så i ljuset från stearinljus. Det skulle även sannolikt råda bot på den enorma överproduktionen av valsedlar som krävs för att ska fullgöra sina skyldigheter enligt gällande regler. Vid valet hade drygt 7 miljoner svenskar rösträtt och för dessa trycktes nästan 600 miljoner valsedlar .32 Att bibehålla ett system med valsedlar har även de uppenbara fördelen att det ställer utomordentligt höga krav på den som önskar valfuska då hela systemet förblir ytterst decentraliserat. Ett annat önskemål rör införandet av partiernas logotyper på valsedlarna. Argumentet är att det annars är lätt att förväxla olika partiers valsedlar, tanken är då att logotyperna kan erbjuda ytter- ligare vägledning, inte minst för väljare begränsade av språket. Det har rapporterats i tidningar och det uppges i minst en riksdags- motion33 att sammanblandning av valsedlar har ställt till det vid röstning. Rapportering saknar dock ofta helt faktiska exempel på väljare som röstat på fel parti. Det är därför inte klart i vilken utsträckning som sammanblandning är ett verkligt problem och i vilken utsträckning detta är en befogad oro eller enbart ett sätt för partiföreträdare att rationalisera egna motgångar. Frågan om logo- typer på valsedlar har berörts i tidigare utredningar och dessa har kommit till slutsatsen att fördelarna med logotyper inte uppväger nackdelarna.34 Det framkommer inte av enkätsvaren några argument som inte tidigare utvärderats i dessa utredningar. 31Som även statsvearen diskuterat () 32www.val.se/val/val2010/slutresultat/R/rike/index.html 33Motion 2011/12:K348. 34Bland nackdelarna med partilogotyper på valsedlar anförs bland annat tekniska svårigheter och att logotyper riskerar att på ett icke-önskvärt sätt minska betydelsen av kandidaterna på listan (Ny vallag, SOU:2004:11 s. 154). Frågorna 18 till 19 rör räkningen av röster som utförs i två omgångar, dels på den så kallade valnatten och dels den så kallade onsdags- röstningen på vilken det slutgiltiga valresultatet fastställs. Fråga 18 lyder: Tillämpar kommunen manualer för rösträkning i val- lokal och vid onsdagsräkning? Då samtliga kommuner utom en (ej svar) svarat att de använder manualerna finns inte mycket att tillägga om denna fråga. Fråga 19 lyder: Har kommunen kompletterande regler? Av de kommuner som svarat uppger flertalet att de inte har kompletterande regler (188/226 eller ). De kommuner som ändå väljer att ha kompletterande regler (31/226 eller ), informerar bara sparsamt vad dessa regler gäller. Exempel på vad kommunerna anger är klargörande kring underkännande av röster och den lokala proceduren för onsdagsräkningen men även rent praktiska regler kring exempelvis sjukanmälan för röstmottagare. Fråga 20 lyder: några förslag till/önskemål om förbättringar när det gäller regler och rutiner kring rösträkningen? Som vid övriga jämförbara frågor i enkäten är det i särklass vanligast förekommande svaret att kommunerna inte har några förslag eller önskemål om förbättringar. Dock finns i föreliggande fall tre mer vanligt förekommande önskemål bland kommunerna, nämligen för onsdagsräkningen, förändringar av möjligheten till ångerröstningen och tydligare regler för underkännande av val- sedlar. Flera kommuner redogör för hur onsdagsröstningen kommit att ta allt , bland annat som en följd av det ökade antalet för- tidsröster som inte hunnits levereras till vallokalernas stäng- ning på valdagen och därmed inte inkluderats i valnattsräkningen. Detta ger hos kommunerna upphov till en önskan om mer tid innan det att de måste lämna över rösterna till . Två förslag framkommer bland kommunerna för att komma till rätta med tidspressen vid onsdagsräkningen. Antingen förespråkas en begränsning av förtidsröstningen eller att onsdagsräkningen senare- Rent praktiskt skulle en begränsning av förtidsröstningen innebära att förtidsröstningslokalerna håller stängt på valdagen. Väljarna skulle då hänvisas till sina respektive vallokaler, vilket skulle medföra färre oräknade förtidsröster vid onsdagsräkningen. Detta då det är svårt att hinna leverera förtidsröster som avlagts på valdagen till vallokalen till valnattsräkningen. Tabell 18 Önskemål om/förslag till förbättringar gällande rösträkning Kommentar: Antal omnämnanden avser det totala antalet omnämnanden i tabellen, Antalet svarande kommuner avser antalet kommuner som har gjort dessa omnämnanden. Siffran 226 avser det totala antalet kommuner som svarat på någon av enkätens frågor. Varje kategori kodas endast en gång per kommun. Rent teoretiskt framstår det som rimligt att förtidsröstning just betyder förtidsröstning och att det därför inte är möjligt att för- tidsrösta som röstningen pågår i vallokalen. I realiteten löser dock förtidsröstningen inte bara ett tidsmässigt problem utan även ett rumsligt problem. Genom förtidsröstningen är det möjligt för väljare som på valdagen inte befinner sig i geografisk närhet till sin vallokal att ändå rösta. Denna geografiska dimension av förtids- röstningen kvarstår även om det tidsmässiga skälet faller bort på valdagen. Vidare är det riskabelt att på valdagen dra in vad som av många väljare sannolikt uppfattas som vallokaler. En sådan för- ändring skulle troligen påverka väljarnas möjligheter att rösta inte minst då förtidsröstningslokalerna ligger på platser som rimligen gör dem mer publika än vallokalerna som inte sällan är inhysta på mer undanskymda platser så som en del av en skola eller liknande. Då flera kommuner uppger att onsdagsräkningen sker i sådan tidsnöd att säkerheten riskeras, föreslår flera kommuner en tids- mässigförlängning genom en förändring från onsdagsräkning till en torsdagsräkning. Den enda egentliga risken med att senarelägga det slutgiltiga valresultatet är att rösterna befinner sig i den svarta lådan , vilket skulle kunna öka väljarnas misstänksamhet. Givet att systemet med ett slutgiltigt resultat genom onsdagsräkning har förhållandevis stort förtroende är det svårt att tro att ytterligare skulle försämra förtroendet på något mer genomgripande sätt. Nästa stora stötesten är ångerröstningen. Ångerröstningen innebär att den väljare som förtidsröstat har möjligheten att ändra sin röst i vallokalen på valdagen. Anledningen att flera kommuner vill begränsa, avskaffa eller åtminstone framföra sitt missnöje med ångerröstningen är i allmänhet att det ökar arbetsbelastningen efter det att vallokalen stängt på valdagen. Detta då en förutsättning för ångerröstningen är att förtidsröstare inte prickas av i vallängden innan vallokalen stänger. Deras röster kan därför inte läggas i valurnan innan det att ångerröstningen avslutats. Följden är att rösträkningen påbörjas senare än vad som annars hade kunnat vara fallet om ångerröstningen avskaffades eller begränsades till exempel- vis 18:00 på valdagen. En kommun uppger exempelvis att röst- räkningen nu tar nästa dubbelt så jämfört med tidigare val då förtidsröstningsmöjligheten utnyttjades mer sparsamt. Fort- sätter förtidsröstningens andel av rösterna att öka kommer det med nuvarande system att ta ytterligare tid i anspråk. Det är i detta sammanhang värt att påpeka att möjligheten att ångerrösta utnyttjas av en mycket liten andel av valmanskåren, vid valet var det 5 290 personer som ångerröstade vilket motsvarar av de som förtidsröstat (2012). Ur ett praktiskt perspektiv kan det således förefalla lämpligt att avskaffa eller begränsa ångerröstningen. I realiteten är dock problemen ångerröstningen orsakar försum- bara och ångerröstningen tillför en viktig demokratisk säkerhets- mekanism. Först det rent praktiska, valresultaten börjar levereras till efter det att vallokalerna stängt och valresultatet är i stort sett färdigställt innan någon egentlig valnatt hunnit inträda. Vi dristar oss därför till att påstå att ånger- röstningen för väljarna inte innebär någon försämring av demokratins funktionsätt. Att ångerröstningen inte försämrar rättfärdigar dock inte med nödvändighet dess existens, ångerröstningen måste givet- vis även tillföra något till demokratin och som påpekats är det försvinnande få som begagnar möjligheten. ningen kan dock inte bevisas genom att hänvisa till hur många som tidigare utnyttjat möjligheten utan måste bedömas utifrån dess funktion i ett rimligt men hypotetiskt scenario. Vid valet röstade av väljarna , de första så tidigt som innan vallokalerna öppnade. Denna grupp är därmed såpass stor att även normalstora opinionsförändringar i gruppen förtidsröstare kan förändra exempelvis regeringsfrågan vid ett genom- snittligt jämnt val. Risken med att avskaffa ångerröstningen är att en situation kan uppstå där en stor grupp väljare faktiskt vill ändra sin röst som en reaktion på information de inte hade tillgängligt vid tiden för sin röstning men de hindras av valsystemet. En sådan situation kan givetvis även uppkomma efter valet vilket är ound- vikligt (2012). Skillnaden mellan detta normalfall och viljan att ångerrösta är att en situation som upp- kommer kommer dela väljarkåren i en grupp som kan ta hänsyn till den nya informationen och en grupp som inte kommer ha kunnat ta hänsyn till informationen. Ett tänkbart scenario vid en avskaffad ångerröstning är därför att information, så som en skandal av något slag, valdagen mer eller mindre helt diskvalificerar ett parti men att en väsentlig andel av valmanskåren redan har sina röster upplåsta på det partiet. Ångeröstning eller snarare möjligheten till ångerröstning kan även ha en legitimitetsskapande aspekt för enskilda väljare. Att helt avveckla ångerröstningen är därmed inte utan väsentliga demo- kratiska nackdelar. Att begränsa ångerröstning och därigenom uppnå en rimlig avvägning mellan ångerröstning och praktisk smidighet kan dock diskuteras. Frågan om begränsningar har varit föremål för flera utredningar. I ett betänkande från (2003/04: KU13) föreslogs exempelvis att ångerröstningen skulle avbrytas före vallokalens stängningstid. Frågan om begränsningar berördes även i bland annat valtekniska utredning och vallagskommitté. Ingen av dessa båda förordade dock någon begränsning, och sammanfattar motivet för detta som att: även om det enligt kommittén var angeläget att i möjligaste mån underlätta arbetet för valförrättarna så ansåg man att sådana strävan- den måste stå tillbaka för intresset av att väljarnas röster överens- stämmer med deras politiska ståndpunkt på valdagen.35 vallagskommitté kom även till slutsatsen att om ånger- röstningen skulle begränsas till exempelvis på valdagen skulle det ge upphov till en praktisk gränsdragningsproblematik för valförrättarna.36 Transport och förvaring av valsedlar Då väljarna utnyttjar möjligheten att förtidsrösta uppstår behovet att förvara väljarnas röster och sedan transportera dem till respek- tive valdistrikts vallokaler, detta innebär att flera led som kräver säkerhet läggs till den ordinarie hanteringen av röster. Fråga 21 lyder: Vilka rutiner tillämpas när det gäller den praktiska hanteringen av förtidsröster, bl.a. i fråga om förvaring och transport av mottagna förtidsröster inom kommunen? Svaren kan inordnas i tre kategorier, (i) om valsedlarna låses in eller inte, (ii) hur de låses in och (iii) under vilka betingelser de trans- porteras från förtidsröstningslokalen till vallokalerna alternativt till central förvararing. Majoriteten, 138 av de svarande 226 kommunerna uppger att de låser in valsedlarna. Den vanligaste förvaringen av valsedlar är i olika typer av arkiv och därefter följer kassaskåp. Det framgår dock inte alltid om dessa är låsta eller tillgången till dem är begränsad på annat sätt. Ett arkiv kan exempelvis misstänkas rymma en rad andra dokument som andra delar av den kommunala administrationen har tillgång till. När det gäller transporten av valsedlarna mellan förtidsröstnings- lokal och förvaring och förvaring och vallokal varierar arrange- stort.