sou · H1B330 · 2013-05-03 00:00:00 — I ett par av de delstudier som redovisas i rapporten framgår det att lärare och lärarnas fackliga organisationer dels påtalar brister i implementeringen, dels menar att reformen bidragit till att öka lärares arbetsbörda , bl.a. genom lokalt läroplansarbete, ökad byrå- krati och krav på dokumentation. Många lärare problematiserar det tidskrävande lokala arbetet med utveckling av betygskriterier och efterlyser en starkare styrning från statlig och nivå samt att den nationella nivån borde ha tagit fram sådana kriterier i sam- band med den nya läroplanen. Sammantaget visar de olika delstudi- erna att som styrningsreform till en början var 106Sarason, S. (1990). 107Vanderberghe, R. (1988) School Improvement: A European Perspective. I Parquet, F. (red) Improving Schools for the 21st century: implications for research and development. 108Hodgson, J., , W., Skogvold, A.S. & Tomlinson, P. 109Engelsen, B.U. (2008) Kunnskapslöftet. Sentrale styringssignaler og locale strategi- dokumenter. : I , Pedagogisk Forskningsinstitutt. 110Sandberg, N. & Aasen, (2008) Det nasjonale styringsnivået. Intensjoner, forvent- ninger og vurderinger. Rapport 42/2008. : NIFU Step. relativt svagt förankrad på alla nivåer samt att implementeringen har skett med ett uppifrån och ned- perspektiv.111 4 Skolreformers betydelse för lärarna Forskning visar att läraren är en nyckelfaktor vid implementering av reformer.112 En metaanalys av mer än 52 000 studier visar att läraren på det hela taget har en nyckelroll för verksamheten i skolan och för vilka resultat som uppnås. Inom dagens utbildningsforskning finns en stor enighet om att skolan och lärarna befinner sig i en kontext av globala förändringar och skolreformer, som både har gemensamma drag och som skiljer sig mellan olika nationer.114 I en jämförande internationell studie konstateras att varit outstanding beträf- fande volymen på skolreformer i hela världen. Bakom reformerna ligger ett tryck från globaliseringen, informationsrevolutionen, internationell ranking av nationernas utbildningssystem och nya krav från regeringar, föräldrar och allmänhet. I studien redovisas en stor enighet bland lärarna om att reformerna påverkat deras arbets- vardag i form av tidsbrist, ökad arbetsbörda och mer stress.115 Andra forskare visar också på ett samband mellan de krav på effektivitet och kvalitet som följer med globaliseringen och krav på skolför- ändring och ökad stress bland lärarna.116 Andra forskare poängterar att det inte är förändring i sig som skapar stress utan snabba för- ändringar som lärarna inte ser som önskvärda eller möjliga att ha inflytande över.117 En annan internationell trend är att lärarnas professionella utveckling betraktas som en väsentlig ingre- diens i lyckad skolreformering och skolutveckling.118 Detta kan 111Möller, J., Pröitz, T.S. & Aasen, P. 112Cuban (1993). 113Hattie (2009). 114Lindblad, S. & , T.S. (Eds) (2000) Public discources on education governance and social integration and exclusion: Analyses of policy texts in European context. 115Poppleton, P. & , J. (Eds) (2004) New Realities of Secondary Tachers Work. : Symposium Books. 116Goodson, I. & Numan, U. (2003) Livshistoria och professionsutveckling. Berättelser om lärares liv och arbete. 117Blenkin, G.M., , G. & , A.V. (1997) Perspectives on Educational Change. In , A., , N. & Preedy, M. (Eds) Organizational Effectiveness and Improvement in Education. 118Walsh, F. & Gamage, D. (2003) The Significance of Professional Development and Practice towards a better public education system. Teacher Development, 7 (3), 363-383.- relateras till det stora ansvar som krävs av lärarna för genomföran- det av reformer.119 Kopplingen mellan professionell utveckling och implementeringen av nationella utbildningsreformer har blivit van- lig både i policy och forskning120 och har blivit det dominerande paradigmet för förändringar av skolsystem i OECD-länderna.121 I detta sammanhang knyts också stora förhoppningar till rektorers och skolledares förmåga att bidra till implementeringen av reformer och leda förändringsarbetet på skolorna.122 Tidigare studier av rek- torsfunktionen visar emellertid att rektors möjligheter att påverka undervisningens kärna, oavsett vilka reformprogram man försöker genomföra, inte är särskilt stora.123 innehåller en analys av trender och utvecklingslinjer rörande läraryrket i 25 länder, förde- lade över hela världen. I rapporten betonas det faktum att läraryrket blivit allt mer komplext i takt med att världen blir allt mer globali- serad och att detta innebär att läraruppdraget i sig förändrats på avgörande punkter, inte minst genom att bli mer omfattande. Några exempel på detta är ökat fokus på individuellt lärande, utvärderings- och kvalitetsarbete, rådgivning till föräldrar, samar- bete med kollegor, deltagande i utvecklingsprojekt och kontakter med det omgivande samhället.124 I en annan redovisas resultat från , en omfattade enkätundersökning bland 70 000 lärare och rektorer i 23 länder. Rapporten fokuserar bl.a. på lärares upplevelser av sitt yrke. Resultaten visar att den stora majoriteten av lärarna är nöjda med sitt arbete och är positiva till att delta i olika utbildningssatsningar. Tre fjärdedelar av lärarna menar emellertid att de inte får något erkännande i de fall där de deltagit i utvecklingsprojekt eller utvecklat sin undervisning. Rapporten visar också att det är svårt att förändra lärares undervisningspraktik då en majoritet av lärarna svarar att de fortfarande använder förmedlingspedagogiska strate- 119Gunter, H. et al (2005) Teachers, time and work. : findings from the Evaluation of . School Leadership and Management, 25 (5), 441-454.. 120Fullan, M. (2003) Change Forces with a Vengeance. 121Bolam, R. & McMahon, A. (2004) Literature, definitions and models: towards a conceptual map. I , C. & , J. (Eds) International Handbook on the Continuing Professional Development of Teachers. 122Fullan, M. (2001) The new Meaning of Educational Change. 123Scherp, H-Å. (1998) Utmanande eller utmanat ledarskap? Rektor, organisationen och förändrat undervisningsmönster i gymansieskolan. 124OECD (2005) Teachers Matter. Attrecting, Developing och Retaining Effective Teachers. gier i strukturerade undervisningssituationer i större utsträckning än mer elevorienterade strategier.125 I en undersökning om effekterna av införandet av marknadstän- kande och management (new public management) i brittiska skolor fann forskarna att lärarnas arbetsbörda ökade och att de alltmer tvingades arbeta på ett sätt som minskade deras autonomi och inflytande över arbetets innehåll samt att kom att ägnas åt uppgifter som de inte uppfattade som viktiga för undervisningen. Arbetet kom att inriktas mot det som ledningen kunde bedöma i stället för det som undervisningen krävde. Lärarna fann att deras arbete kom att definieras och bestämmas av nya arbetsuppgifter såsom nationella prov, nationella utvärderingar, olika måldoku- ment, skolutvecklingsplaner och olika utvärderingskriterier.126 I ett professionsperspektiv innebär detta att arbetet allt mindre kom att definieras av professionen och dess normer och allt mer av nya utvärderings- och uppföljningssystem. menar att samtida utbildningsreformer inte bara syftar till att förändra strukturen på världens utbildningssystem, utan också att förändra synen på vad en lärare är och vad det innebär att undervisa. Ett marknadsanpassat skolsystem behöver en ny typ av lärare, vilka är experter på att maximera sina prestationer i förhål- lande till de mål som skall uppnås.127 ger en liknande bild av läraryrkets utveckling och väljer att kalla processen för deprofessionalisering.128 I har det utökade inslaget av kontroller, inspektioner och standardiserade obligatoriska prov inneburit att läraryrket blivit allt mer tekniskt till sin karaktär. Paradoxalt nog har talet om lärarna som professionella ökat som marknadsanpassningen av skolsystemet genomförts.129 Det svenska utbildningssystemet har genomgått genomgripande förändringar, som i mycket påminner om den utveckling som ägt rum i , även om det fortfarande finns betydande skillnader mellan de båda länderna. 125OECD (2009) Creating Effective Teaching and Learning Environments: First Results from . 126Menter, I. & Muschamp,Y. (2002) Markets and management. The case of primary schools. In Exworthy & (eds) Professionals and the New Managerialism in the Public Sector. 127Ball, S.J. (2003) The Teachers soul and the terrors of performativity. 18(2), s. 117-133. 128Hargreaves, A. (2000) Four Ages of Professionalism and Professional Learning. Teachers and Teaching: History and Practice, vol 6(2), s. 151-182. 129Helsby, G. (1999) Changing Teachers Work. har en omstruktureringsprocess ägt rum som innebär att utbildningssystemet transformerats från att ha varit ett av de mest centraliserade i västvärlden till att bli starkt decentrali- serat.130 Svenska skolor har större frihet rörande t.ex. timpla- ner, undervisningsmetoder och innehåll än de flesta andra länder. Utöver detta har det statliga utbildningsmonopolet avskaffats och ett system med skolpeng och skattefinansierade friskolor inrättats i syfte att öka föräldrars och elevers valfrihet och därmed skapa konkurrens i syfte att nå ökad effektivitet i utbildningssystemet.131 menar att professionalism är ett nyckelord i styrningen av den decentraliserade svenska skolan, men att denna professionalism inte vare sig är initierad eller drivs på av lärarna själva utan är en ovanifrån skapad konstruktion. Tvärt emot vad ökad professiona- lisering borde medföra i form av större autonomi upplever lärare emellertid sin arbetstid som alltmer kontrollerad, främst på grund av att man anser sig fått fler och nya arbetsuppgifter vilka inte till- hör vad man uppfattar som egentligt lärararbete.132 I en ESO-rapport133 om läraryrket och dess förändring behand- las 1990-talets svenska skolreformer och dess konsekvenser för lärares arbete. Kommunaliseringen av skolan har, tillsammans med andra reformer, bidragit till en mer kontrollerad och kringskuren lärarprofession . Införandet av mål- och resultatstyrning, kopplad till ökad decentralisering av ansvar och befogenheter till lärare och skolledare, nådde knappast det uttalade syftet. I stället fördes en ny maktfaktor, kommunen, in i bilden och upptog mycket av det maktutrymme som staten lämnade ifrån sig. De nationella kursplanernas otydlighet gav också utrymme för kon- sulter och andra externa aktörer som marknadsförde planerings- och bedömningsmaterial. Decentraliseringen och det nya styr- systemet ledde till en ökad reglering av lärarnas arbetsförhållanden, bl.a. i form av arbetstidsreglering, individuell lönesättning och kol- lektiva arbetsformer (arbetslag). Dessa förändringar innebar nya arbetsuppgifter och att fokus förflyttades till arbetsuppgifter som 130Lundahl, L. (2005) A Matter of Self-Governance and Control. European Education, vol. 37(1), s. 10-25. 131Carlgren, I. & , K. (2008) Reconstruction of Nordic Teachers: Reform policies and teachers work during the 1990s. 52 (2), s 117-133. 132Lundahl, L. (2005); , , , L., , J. & Zackari, G. (2002) Educating for the New . 46 (3), s 283-303. 133Stenlås, N. (2009) En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. inte har med kunskapsförmedling och undervisning att göra, menar man i rapporten. Införandet av den nya lärarutbildningen innebar också en löneutjämning mellan olika lärarkategorier och en betoning av allmänna pedagogiska färdigheter snarare än tradi- ämneskunskaper. Utjämningen appellerade i hög grad till arbetsgivarna som framför sig såg en lärararbetsmark- nad där lärare var utbytbara. Valfrihetsreformen och den växande andelen friskolor har också bidragit till att skolor utsätts för kon- kurrens, i vissa fall på ett sätt som hotar lärarprofessionens auto- nomi. Detta visar sig bl.a. i det faktum att friskolorna, i betydligt mindre utsträckning än de kommunala skolorna, anställer behöriga lärare. I en enkät bland rektorer på fristående skolor som Stats- kontoret utfört meddelade merparten av rektorerna att de kräver att lärarna ska ställa upp på det arbetssätt och den pedagogik som gäller på just deras skola.134 En slutsats, utifrån denna studie, som dras i är att det professionella friutrymmet är mindre vid de fristående skolorna än vid de kommunala. Samman- fattningsvis konstateras det i rapporten att läraryrket trängts allt- mer av reformer på en rad olika områden, vilka tillsammans bidragit till att utrymmet för en professionell lärarroll minskat. Där är därför viktigt att lärarnas arbetsvillkor får en central roll vid fram- tida skolreformer, menar man. har i en studie av drygt 500 lärare funnit att de är nöjda som lärare, men missnöjda som anställda. Orsakerna till missnöjet bör, enligt författaren, sökas i lärararbetets förändring och första delen av , vilken karaktärise- ras av minskat inflytande, minskad yrkesautonomi och ökad styr- barhet. Även lyfter fram styrformen New public manage- ment, vilken påstås ge såväl politiska beslutsfattare som kunder större insyn i skolans prestationer och kvalitet, men som framför allt utgör en ekonomisk styrning som inneburit att lärarna förlorat en del av inflytandet över sina arbeten. Han lyfter också fram att implementeringen av mål- och resultatstyrningen i skolan sam- manföll med en djup statsfinansiell kris , vilket medförde att skolans resurser för undervisning minskade med en femtedel som lärartätheten minskade. Det nya styrsystemet kom i realiteten att bli så ekonomistiskt att för- ändringen kan betraktas som en övergång från byråkratisk regel- styrning till ekonomisk normstyrning, vilken mer syftade till bud- 134 Statskontoret (2007) Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys. getbalans än till hög kvalitet i verksamheten, konstateras det i rap- porten.135 I en undersökning utförd på uppdrag av framkom att införandet av skriftliga omdömen och nya nationella prov medfört att lärares arbetsbörda ökat avsevärt. Tidsåtgången för att genomföra de nya reformerna har skett utan att andra arbets- uppgifter tagits bort Bland de nya arbetsuppgifter som varit mest tidskrävande nämns förberedelser för och rättning av nationella prov samt utarbetande av individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen.136 I samband med utvärderingen av i stude- rades bl.a. lärares professionsförståelse i relation till reformen. Ett uttalat mål med reformen var att skapa en balans mellan den poli- tiska styrningen och de professionellas utrymme . Resultaten visar emellertid att lärarna känner sig alltför styrda i sitt arbete och upp- lever en hierarkisk styrning. Reformen tycks ha bidragit till att öka lärarnas arbetsbörda, bl.a. genom lokalt läroplansarbete, ökad byrå- krati och krav på ökad dokumentation. Många problematiserar också det tidskrävande lokala arbetet med att utveckla bedöm- ningskriterier och efterlyser i stället centralt utarbetade kriterier. Lärarna är också mer negativa till nationella prov än vad rektorerna är, men båda grupperna är mycket kritiska till att provresultaten publiceras.137 En skillnad mellan läroplansreformer och betygsreformer är att de sistnämnda i en mening slår igenom eftersom lärarna måste använda de nya betygen direkt efter att de införts. Forsk- ningen visar att det däremot tar tid innan lärarna lärt sig att förstå och tillämpa det nya betygssystemet som det var tänkt. infördes ett nytt betygssystem. har bl.a. pekat på de svårigheter som lärare hade att til- 135Persson, A. (2006) Nöjda som lärare, missnöjda som anställda – skolexistens mellan mening och missnöje. I , H., , , , S. & Tranquist, J. Villkor i arbete med människor – en antologi om human servicearbete. 136Lärarnas (2010) Låt inte lärarna betala reformerna! 137Möller, J., Pröitz, T.S. & Aasen, P. (2009) Kunskapslöftet – tung bör å baere? Underveisanalyse av styrningsreformen i skjaeringspunktet mellom politikk, adminisrasjon og profesjon. lämpa det nya betygssystemet när det infördes. Enligt har staten, både initialt och i sina reformjusteringar, i alltför liten utsträckning beaktat de praktiska konsekvenserna av det nya bedömningssystemet. Han pekar också på att kunskapen om bedömningens funktion i undervisningen och dess påverkan på lärares arbete är relativt outvecklad. Förståelsen för relationen mellan läroplaner/kursplaner och skolornas olika sätt att bedöma måste också fördjupas, menar han.138 Även belyser de svårigheter som lärare haft att tolka de nationella betygskriterierna. Han finner bristande kun- skaper om betygssystemet och dess funktionalitet både centralt och lokalt. I praktiken använder lärarna det nuvarande målrelate- rade betygsystemet på samma sätt som det tidigare norm- relaterade.139 Selghed har i en studie av 30 ämneslärare i funnit att merparten av lärarna haft svårt att lära sig förstå och tillämpa det nya betygssystem som infördes . De har inte för- stått principerna bakom systemet, den deltagande målstyrningen och de öppet utformade nationella målen och kriterierna. Lärarna ser också det lokala konkretiseringsarbetet som tidskrävande. Den fria betygsfördelningen verkar, enligt Selghed, snarare utgå från lärares egen uppfattning om en rimlig fördelning än från elevernas faktiska prestationer. Lärarna anger att kunskaper och färdigheter är det som väger tyngst vid betygsättningen, men relativt många väger även in beteendeaspekter. Vissa lärare undviker att sätta höga betyg innan slutbetyget ges och många godkänner elever som de egentligen anser inte har uppnått målen. Detta av hänsyn till eleven.140 , som undersökt de nationella provens betydelse för betyg- sättningen i gymnasieskolan, kommer till liknande slutsatser som och . Många kärnämneslärare väljer, av yrkesetiska skäl, att godkänna elever som ligger strax under gränsen för god- kändnivån.141 Ett par experimentella studier visar på bristande likvärdighet i betygsättningen. Den ena studien visar på stor betygsmässig spridning, oftast till flickornas fördel, vilket bl.a. kan 138Lundahl, C. (2006) Viljan att veta vad andra vet: kunskapsbedömning i tidigmodern, modern och senmodern skola. 139Tholin, J. (2006) Att klara sig i ökänd natur: en studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och implementering av ett nytt system. 140Selghed, B. (2004) Ännu icke godkänt: lärares sätt att erfara betygssystemet och dess tillämpning. 141Korp, H. (2006) Lika chanser i gymnasiet? : en studie om betyg, nationella prov och social reproduktion. ledas tillbaka till att det finns ett relativt stort tolkningsutrymme och oklarheter kring betygskriterierna.142 Den andra studien visar att lärares vetskap om elevernas tidigare prestationsnivå påverkar betygsättningen. Resultaten tyder på att lärare som får veta vilket betyg eleven tidigare uppnått till stor grad låter det spela in när betygen sätts.143 I en studie av konstateras att flertalet lärare i studien ansåg att de saknar stöd för sitt bedömningsarbete och att det skulle vara önskvärt med fortbildning och mer avlagd till för diskussion och reflektion tillsammans med kollegor.144 Enligt är det inte främst mätteoretiska problem som är för- knippade med det förra betygsystemet, utan problemet består i hur lärarna tolkar kriterierna.145 Samtliga de ovan redovisade studierna pekar på svårigheterna att med det tidigare betygssystemet upprätthålla en likvärdig bedöm- ning. Det betygssystem som infördes , men också betygssystemet som fanns , ger dock ett osäkert underlag för att utvärdera elevernas kunskapsförändringar . Att elevernas betygsgenomsnitt, framför allt i gymnasieskolan, ökat behöver således inte vara tecken på ökade kunskaper, utan kan i stället tyda på en viss betygsinflation, framför allt åren efter att det nuvarande betygssystemet infördes. På nationell nivå har emellertid den genomsnittliga betygsnivån i gymnasiet legat fast under de senaste tio åren.146 har i en studie av lärares arbete funnit att arbete relaterat till betygsättning är ett huvudinslag, utöver själva undervisningen, i lärares arbete. I likhet med Selghed konstaterar hon att betygssät- tande i princip är tyst närvarande i den dagliga verksamheten. Allt som eleverna gör bedöms av lärarna enligt de betygskriterier som finns för ett visst arbetsområde och som oftast tagits fram av lärarna själva. Arbetet med att ta fram sådana kriterier är mycket 142Fjellman, A.M. (2008) Duktiga flickor och tuffa pojker – en experimentell studie om könsskillnader i betygsättningen. Examensarbete i samhällskunskap. 143Ström, M. (2009) Påverkas gymnasielärare av tidigare resultat i betygsprocessen? En experimentell studie om huruvida lärares vetskap om elevers tidigare prestationer påverkar betygsättningen. Kandidatuppsats i statsvetenskap. 144Lindberg, V. (2002) Införandet av godkändgränsen – konsekvenser för lärare och elever. I (2002) Att bedöma eller döma. Tio artiklar om bedömning och betygsättning. 145Linde, G. (2003) Kunskap och betyg. 146Skolverket (2009b) Beskrivande data 2009. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. (2011) lägesbedömning 2011. Del 1 – Beskrivande data. omfattande och tenderar att vara ett arbete utan slut då lokala kursplaner ständigt revideras och kriterierna ständigt ska skrivas om utifrån förändrad kurslitteratur eller byte av fokus i kursen. Sedan betygssystemet med en gräns för godkänd infördes brottas lärarna också med kravet att hjälpa alla elever till ett godkänt betyg och här har de utvecklat strategier för att klara det, alltifrån ledsag- ning och ständiga förmaningar till en grundlig träning inför natio- nella prov. För att kunna sätta rättvisa betyg utvecklar de rutiner som att föra noggranna anteckningar över inlämnade uppgifter och sina egna bedömningar.147 Studier från om sambandet mellan nationella prov och betyg i och gymnasieskolan visar på betydande brister när det gäller likvärdigheten mellan lärares och skolors betygsättning. Vilket betyg en elev kommer att få i förhållande till sitt provresultat beror mer på vilken lärare eleven får än vilken skola eleven går på, men skolskillnaderna är också väsentliga. Trots att en rad åtgärder vidtagits både på statlig nivå och av olika huvudmän för att öka samstämmigheten i betygsättningen, har skillnaderna mellan skolors betygsättning i förhållande till proven inte förändrats . I rapporterna förs en diskussion om de mest troliga förklaringarna till dessa resultat: att lärare gör olika tolkningar av mål och betygskriterier, att lärare ger elever ett betyg de inte förtjänat, att betygen sätts på andra grunder än kursplanens mål och kriterier samt att särskilda insatser görs för elever som inte klarat proven.148 Även Klapp Lekholm har i sin avhandling studerat relationen mellan resultat på nationella prov och betyg. Hon finner, i likhet med , stora skillnader i betygsättning mellan skolor. Resultaten visar bl.a. att faktorer som inte har med ämneskun- skaper att göra spelar större roll i skolor med en stor andel lågut- bildade föräldrar. Hon finner också att flickornas betyg, i högre utsträckning än pojkarnas, influeras av annat än kognitiva faktorer, t.ex. visad motivation och intresse.149 147Wedin, A-S. (2007) Lärares arbete och kunskapsbildning. Utmaningar och inviter i den vardagliga praktiken. Studies in Pedagogic Practices 2. 148Skolverket (2009c) Likvärdig betygsättning i gymnasieskolan? En analys av sambandet mellan nationella prov och betyg. 149Lekholm, A. (2008) Grades and grade assignment: effects of student and school characteristics. : , didaktik. Den bild som forskningen ger om skolreformers genomslag är mycket komplex – egentligen framträder två olika bilder beroende vilken nivå man tittar på. När det gäller mindre reformer och lokala försök visar forskningen på ett snabbare genomslag än om man tittar på större nationella reformer då genomslaget är långsamt och olika bieffekter ofta framträder.