sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — äger den huvudman som bedriver utbildning vid de grundskolor som har namnet och även gymnasieskolor under namnet Kunskapsgymna- siet. ägs i sin tur av . Inom koncernen bedrivs gymnasieutbildning bland annat under namnen gymnasium och InfoKompgymnasiet. Lärande i äger huvudmannen som bedriver gymnasieutbildning under namnet Realgymnasiet. Företaget ägs av en eller flera privatpersoner. tillhörde vid inledningen av /12 de tio största ägarna med gymnasieskolor under namnen Teknikgymna- siet och Portalens gymnasium. äger huvudmannen , som bland annat bedriver utbildning vid gymnasieskolor. är i sin tur ägt av . såldes av bo- lagets grundare till det amerikanska riskkapitalbolaget , Riverside. Lärande i har bytt namn till Lärande i . avyttrade efter kartläggningens genomförande sex av de sju gymnasieskolor som finns redovisade i tabell 4.5 till Thorén- gruppen AB. Efter den tidpunkten tillhör inte de största ägarna. En viktig förändring är att beslutade att avveckla sin verksamhet inom grund- och gymnasieskolan. I samband med beslut om att även av- veckla vuxenutbildningen, som avyttras till , ansökte bolaget om konkurs. 4.3.2De största enskilda skolhuvudmännen De huvudmän som bedriver gymnasieutbildning är i genomsnitt större och bedriver utbildning vid fler skolor än de huvudmän som bedriver grundskoleutbildning. Den absolut största huvudmannen bedriver emellertid grundskoleutbildning. Det är Internationella Engelska Skolan i . I tabell 4.6 redovisas de största enskilda huvudmännen som bedrev grundskoleutbildning vid inledningen av /12. Av dessa huvudmän var det tre vid kartläggningens genomförande som ägdes av privatpersoner. Tabell 4.6 De tio, i elevantal räknat, största huvudmännen för fristående grundskolor. Procentuella värden är avrundade till heltal, /12 Andel (%) Andel (%) Internationella Engelska Skolan i Totalt, de tio största huvudmännen Totalt, fristående skolor * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. är den största enskilda huvud- mannen som bedriver grundskoleutbildning och även totalt med sina 16 skolor och 10 500 elever vid mättillfället. Fram , och vid tiden för kartläggningen, var grundaren ensam ägare. Kunskapsskolan i ingår i en av de större skolkon- cernerna med som den närmaste majoritetsägaren. Tre av huvudmännen i tabell 4.6 ingår i Academediakoncernen: Pysslingen Förskolor och , och . De två senare huvudmännen ägs i första ägarledet av , som i sin tur ägs av . är således en egen koncern i den stora . De tre utbildningsföretagen , och var samtliga huvud- män för grundskolor som drivs under namnet Vittraskolan. Sam- manlagt finns det cirka 30 skolor under namnet Vittraskolan. är huvudman för fem skolor under namnet Futuraskolan. Bolaget ägs av . är huvudman för fyra fristående grundskolor (och även en gymnasieskola). Denna huvudman ägs av . och är huvudmän för skolor som drivs under namnet Prolympia. är till ägt av Rubato Education och till av Business & Competence i och ingår därmed, enligt den definition som används här, inte i en koncern. Stiftelsen är den enda av de största skolhuvudmännen som har en annan juridisk form än aktiebolag. Stiftelsen driver även utbildning vid en gymnasieskola men finns inte med bland de tio största aktörerna som bedriver gymnasie- utbildning. I tabell 4.7 redovisas de tio största huvudmännen som bedriver gymnasieutbildning. Samtliga huvudmän har fler än 2 000 elever. Som en jämförelse kan nämnas att det bland de huvudmän som bedriver grundskoleutbildning endast finns fem huvudmän med fler än 2 000 elever. Tabell 4.7 De tio, i elevantal räknat, största huvudmännen för fristående gymnasieskolor. Procentuella värden är avrundade till heltal, /12 Andel (%) Andel (%) Utbildning Leder Till Rätt Arbete Totalt, de tio största huvudmännen Totalt, fristående skolor * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. Den största enskilda huvudmannen som bedriver gymnasieutbild- ning är (tidigare ) som ägs av . bedriver utbildning vid ett stort antal gymnasieskolor runt om i landet under namnet Praktiska. Vid tiden för kartläggningen bedrevs utbildning vid Tre av de största huvudmännen som bedriver gymnasieutbild- ning ingår i Academediakoncernen: (NTI-skolan), och . Tre andra av de största huvudmännen ägs av : Utbildning Leder Till Rätt Arbete (ULTRA) Education i , och Kompetens och Data- utveckling AB. Samtliga dessa tre bolag bedrev utbildning vid skolor under namnet JB Gymnasiet (tidigare ). är huvudman för sammanlagt 20 gymnasie- skolor som drivs under namnen (hög- skoleförberedande utbildningar) och Yrkesgymnasiet (yrkesförbe- redande utbildningar). Kunskapsskolan i bedriver inte bara grundskole- utbildning, utan även utbildning vid åtta gymnasieskolor under namnet Kunskapsgymnasiet. Företaget ägs av . Internationella Engelska Skolan i är fortfarande den största huvudmannen i skolväsendet, men majoritetsägs numera av det amerikanska riskkapitalbolaget . är /13 inte längre huvud- man för grundskolor. Dessa har överförts till ning AB eller till Pysslingen Förskolor och . , som alltså både är ägare till huvudmän och själv huvudman, har inte tillräckligt många elever för att placera sig bland de tio största huvudmännen som bedriver grundskoleutbildning. har efter kartläggningens genomförande lagt ned skolor vilket gör att de numera har färre skolor och elever. Bolaget är dock fortfarande en av de allra största huvudmännen som bedri- ver gymnasieutbildning. Kompetens och har bytt namn till . Utbildning Leder Till Rätt Arbete (ULTRA) Education i har bytt namn till . har bytt namn till . Som framgått ovan har ansökt om konkurs. Tio skolor () har överförts från () till /13. har förvärvat sex gymna- sieskolor från , vilka inte finns med i tabellen i det före- gående. Dessa gymnasieskolor har drivits under namnen Teknik- gymnasiet och Portalens gymnasium. De stora enskilda huvudmännen står bakom många ansökningar om godkännande En enskild huvudman som vill starta en skola eller utöka sin verk- samhet med fler årskurser eller fler program måste ansöka om god- kännande hos Skolinspektionen. Detta beskrivs närmare i avsnitt 6.1. Antalet ansökningar som kommer in till Skolinspektionen varie- rar relativt mycket . Det gäller särskilt . lämnade sammanlagt 234 huvudmän in ansökningar om att antingen starta en skola eller utöka en redan befintlig verk- samhet. Tio huvudmän svarade för av ansökningarna. De flesta ansökningarna , 489 stycken, gällde nyetablering av verksamhet. Ytterligare 300 ansökningar gällde utökning av verksamhet. Antalet ansökningar minskade drastiskt då endast 230 ansökningar om nyetablering och 134 ansökningar om utökning lämnades in. Antalet sökanden minskade till 194 och de tio största huvudmännen stod för av ansökningarna (se tabellerna Bilaga 6.1-2). ansökte (numera ) om godkännande att etablera ny eller utöka befintlig verk- samhet i 77 fall. Året därpå ansökte om 15 godkän- nanden. ansökte om 42 godkännanden, men finns inte med bland de huvudmän som ansökte om flest godkän- nanden påföljande år. Plusgymnasiet, som ingår i , ansökte om 35 godkännanden och 22 godkän- nanden . Övriga huvudmän som ansökte om godkännanden båda åren är , , Lärande i (numera Lärande i ), Kunskapsskolan i samt Drottning . Den sistnämnda huvudmannen ingår i . 4.4Kartläggning av förvärv i två koncerner Kommittén har låtit kartlägga företagsförvärv i två stora koncerner, och . Båda koncernerna expan- derade kraftigt –2011. Även flera andra koncerner expanderade . Det skedde dock huvudsakligen genom att man startade nya skolor, så kallad organisk tillväxt, inte genom att man köpte upp redan existerande skolhuvudmän. bildades och var från början ett läro- medelsföretag. Det börsnoterades , men handeln med aktier var liten. inleddes ett arbete mot en ny inriktning av företagets verksamhet, att förvärva utbildningsföre- tag. har företaget expanderat snabbt inom framför allt grund- och gymnasieutbildning. Detta år förvärvades NTI, , som blev första egent- liga skolföretag. förvärvades Ljud & Bildskolan samt Drottning (se tabell 4.8 och figur 4.2). Academediakoncernen är en del av en större koncern med en in- vesteringsfond knuten till det svenska riskkapitalbolaget i toppen. EQT övertog majoriteten av aktierna i från ett annat riskkapitalbolag, . Detta bolag hade ägt majoriteten av aktierna i . (äger numera utbildningskoncernen tion.) Ledningen för beskriver företaget som ett paraply, under vilket utbildningskoncerner och skolföretag finns samlade. Utbildningsverksamheten bedrivs av självständiga företag, vilka har behållit sina ursprungliga utbildningskoncept. Till kon- cernen hör fristående förskolor och skolor med sammanlagt 44 000 förskolebarn och skolelever och 20 000 vuxenstuderande. Vid inledningen av /12 arbetade sammanlagt 7 000 anställda i utbildningskoncernen. Flera av de bolag som ingår i koncernen bildades tidigare än , exempelvis , som bildades . bildades och ingår i Academediakoncernen. Figur 4.2 visar en förenklad bild av Academediakoncernens ägarförhållanden vid inledningen av /12. Avsikten är att ge en bild av de företag som bedriver grundskole- respektive gym- nasieutbildning samt ägarbolagen. Därefter har vissa förändringar skett, såsom att bolaget är huvudman för någon skola. Företaget bedriver /13 i stället förskoleverksamhet. Figur 4.2 Academediakoncernens ägarstruktur – endast skolföretag samt deras ägare När skolkoncernen förvärvades från nästan fördubblades Academediakoncernens storlek. Anewlearning räknades som den största skolkoncernen och bestod av verksamheterna Vittra, IT-Gymnasiet, Framtidsgymnasiet och Rytmus med sammanlagt fler än 10 000 elever. har därefter förblivit den största aktören bland skolföretagen utan att själv vara huvudman för någon skola. genomfördes ytter- ligare ett stort förvärv: och . Kommittén har låtit kartlägga de förvärv av skolföretag som har gjort –2011. Resultatet av kartläggningen redovisas i tabell 4.8. Tabell 4.8 AB:s förvärv av dotterbolag åren 2006–2011 (löpande priser i tusental kronor) (NTI) AB *Förvärvat övervärde är skillnaden mellan bokfört värde och eget kapital i det förvärvade bolaget. **Med kvot avses förhållandet mellan bokfört värde och eget kapital. Kartläggningen visar att förvärvade 17 bolag till ett anskaffningsvärde på totalt . De förvärvade bolagens egna kapital, inklu- sive obeskattade reserver året före förvärvet, uppgick till 375 miljo- Utifrån dessa uppgifter kan det förvärvade övervärdet2 beräknas uppgå till . Samtliga förvärvade bolag bedriver utbildningsverksamhet i olika former, från förskola, grundskola och gymnasieskola till vuxenutbildning. I årsredovisningarna har bolaget redovisat övervärden som antingen immateriella tillgångar, varumärke, övriga immateriella tillgångar, eller som ett odefinierat övervärde, så kallad goodwill. Goodwill kan närmast beskrivas som värdet av framtida vinster som de förvärvade bolagen förväntas generera. Utifrån redovisade värden i årsredovisningen kan man se att samtliga bolag köptes med ett övervärde. Det högsta övervärdet noteras för förvärvet av där köpe- skillingen var 89 gånger så hög som bolagets egna kapital. De olika skolhuvudmännen i drev under /12 ett 30-tal skolor sammanlagt, de flesta under namnet JB Gymnasiet (tidigare ). startades och ägdes då av pri- vatpersoner och två aktiebolag. förvärvades fyra bolag, , Kom- petens- och , samt . ändrades ägarförhållandena i tion AB i och med att förvärvade bolaget inklusive alla dotter- och dotterdotterföretag. ägs i sin tur till av det danska investmentbolaget . Olika dotterbolag fusionerades med Ultra Education i . Andra dotterbolag fusionerades med . Övriga utbild- ningsföretag i koncernen är dotterföretag till JB Education. Inom koncernen finns även vuxenutbildningsföretag. Figur 4.3 visar en förenklad bild av ägarstruktur såsom den såg ut . Företag som bedriver annan verksamhet än grundskole- respektive gymnasieutbildning är inte 2 När skillnaden mellan anskaffningsvärdet för dotterföretagets andelar och det förvärvade egna kapital, justerat för över- och undervärden i förvärvade tillgångar och skulder, är positivt uppstår ett övervärde. Detta övervärde är av immateriell karaktär och benämns koncerngoodwill. Värdet svarar normalt mot förväntade framtida övervinster och eller framtida synergieffekter. Gymnasieskolorna drivs huvudsakligen enligt samma kon- cept och erbjuder både högskoleförberedande program och yrkes- program. Figur 4.3 ägarstruktur – endast skolföretag samt deras ägare ***. Utbildning leder Till Rätt Arbete Education i (ULTRA) AB*** Kartläggningen av företagsförvärven –2011 i tabell 4.9 visar att (och dess föregångare ) –2011 har förvärvat elva bolag. Ägarstrukturer inom skolväsendet SOU 2013:56 JB Education AB:s förvärv åren 2006–2011(löpande priser i Utbildning Leder Till Rätt Arbete (ULTRA) Education i *Förvärvat övervärde är skillnaden mellan bokfört värde och eget kapital i det förvärvade bolaget. **Med kvot avses förhållandet mellan bokfört värde och eget kapital. Det sammanlagda anskaffningsvärdet för förvärven var totalt . De förvärvade bolagens egna kapital inklusive obeskattade reserver året före förvärvet uppgick till . Utifrån dessa uppgifter kan det förvärvade övervärdet beräknas uppgå till . Bolagens förvärvade övervärden redovisas som goodwill i kon- cernens årsredovisning och avser de framtida vinster som bolagen förväntas generera. De viktigaste resultaten som har presenterats i detta avsnitt kan sammanfattas enligt följande. De flesta enskilda huvudmännen är aktiebolag. Detta gäller sär- skilt huvudmän som bedriver gymnasieutbildning, av vilka tre av fyra huvudmän har den juridiska formen aktiebolag. Den näst vanligaste huvudmannaformen är stiftelseformen. Drygt en av sju enskilda huvudmän har denna juridiska form. De allra flesta enskilda huvudmän bedriver utbildning vid endast en skola. Detta gäller särskilt huvudmän som bedriver grund- skoleutbildning. Nio av tio enskilda huvudmän som bedriver grundskoleutbildning gör det vid endast en skola. De flesta skolföretag ägs av privatpersoner och ingår inte i kon- . Huvudmän som ingår i koncerner är i genomsnitt större än andra huvudmän. Närmare hälften av alla elever som går i fristå- ende grundskolor och något fler än tre fjärdedelar av eleverna i fristående gymnasieskolor går i skolor som ingår i koncerner. Koncernerna är av olika storlek och inriktning. De flesta kon- som bedriver utbildning har endast en skola. Den största koncernen är Academediakoncernen med totalt 33 000 elever och drygt 150 grund- och gymnasieskolor. De allra flesta elever som går i fristående skolor går i en skola vars huvudman ägs av ett svenskt bolag eller av privatpersoner. En av tjugo elever i svenska skolor, eller cirka tre av tio elever som går i fristående skolor, går i en skola som ytterst ägs av ett riskkapitalbolag. Den i särklass största aktören inom skolväsendet är . Företaget äger skolhuvudmän som både bedriver grund- skole- och gymnasieutbildning men är inte själv huvudman för någon skola. De tio största ägarna av skolhuvudmän som bedriver grund- skoleutbildning svarar tillsammans för en fjärdedel av de elever som går i fristående grundskolor. De tio största ägarna av skolhuvudmän som bedriver gymnasie- utbildning svarar tillsammans för mer än hälften av de elever som går i fristående gymnasieskolor. Den största enskilda huvudmannen som bedriver grundskole- utbildning är Internationella Engelska Skolan i med 16 skolor och drygt 10 000 elever. Den största enskilda huvudmannen som bedriver gymnasie- utbildning är med 50 skolor och drygt 6 000 elever. 5Framväxten av regelverket för fristående skolor Skolor som drivs av en enskild huvudman är ingen ny företeelse i . Sådana har existerat länge, oftast under benämningarna privatskolor och enskilda skolor. och startades många privata skolor. Därefter vände trenden och under huvuddelen av minskade antalet sådana skolor genom att de lades ner eller övertogs av det offentliga. Utvecklingen bröts på nytt då intresset för att starta fristående skolor växte. Då infördes också mer enhetliga bestämmelser för offentlig medfinansiering av sådana skolor. Utveck- lingen accelererade efter den så kallade friskolereformen . , , när var sjätte elev går i en fristående skola, måste det konstateras att det skett en betydande förändring i synen på de fristående skolornas roll och förutsättningar i samhället. I det här avsnittet gör vi en kort historisk tillbakablick och lyfter fram några utbildningspolitiska reformer och tidigare utred- ningar som vi bedömer vara av särskild betydelse för vårt utrednings- uppdrag. Det bör påpekas att flera av de reformer som beskrivs har genomförts i flera steg och . Det ligger inte i kommitténs uppdrag att göra någon utvärdering av genom- förda reformer.1 Det är inte heller vår avsikt att ge någon hel- täckande eller alltför detaljrik beskrivning. Vi vill i stället till- handhålla ett politiskt sammanhang och ett historiskt perspektiv. De förändringar som regering och riksdag har genomfört på skolområdet sedan regeringsskiftet är många och omfatt- ande. En utgångspunkt är att alla skolor, oavsett huvudman, i så 1 Regeringen har gett utvärdering (IFAU) i uppdrag att göra en samlad utvärdering av decentraliseringen av skolan när kom- munerna övertog huvudmannaskapet, möjligheten att välja skola och fristående skolors etablering (U2012/7283/S). Utvärderingen ska avse reformernas effekter på integration, jämlikhet, utbildningens kvalitet, elevernas resultat och alla elevers tillgång till en likvärdig undervisning och ska redovisas . Framväxten av regelverket för fristående skolor stor utsträckning som möjligt ska omfattas av lika villkor. De förändringar som genomförts behandlas dock inte inom ramen för denna historiska genomgång. De förändringar som har haft störst betydelse för de fristående skolornas verksamhet, t.ex. bildandet av en ny tillstånds- och inspektionsmyndighet, förtydligade bidrags- bestämmelser samt införandet av en ny skollag redovisas dock i andra delar av detta betänkande. 5.1Framväxten av regelverket för fristående skolor Den svenska skolan har genomgått stora och genomgripande förändringar under . var de fristående skolorna få till antalet och andelen elever utgjorde länge långt under en procent. Regelverket var sådant att de skulle utgöra ett komplement till skolorna i det offentliga skolväsendet genom att erbjuda en särskild profil eller inriktning. genomfördes flera reformer som på olika sätt har spelat en stor roll både för de fristående skolornas möjligheter att bedriva sin verksamhet och för skolväsendet som helhet. Två reformer decentraliserade kraftigt det svenska utbildningssystemet. Med den målstyrda skolan ökade det profes- sionella ansvaret för skolan och i samband med den s.k. kom- munaliseringen delegerade staten allt mer ansvar till kommunerna att som huvudmän för skolan genomföra skolans verksamhet. Med friskolereformen kom detta genomförandeansvar att omfatta allt fler enskilda huvudmän. Gemensamt för 1990-talets reformer var att de förändringar som genomfördes gjordes i syfte att utveckla skolväsendet och tillhandhålla förutsättningar för att förbättra verksamheten och elevernas resultat. En rimlig utgångspunkt för denna tillbakablick är Kommittén angående skolor med enskild huvudman, . för kommitténs arbete förekom fristående skolor endast i begränsad omfattning. I hela landet fanns det 35 fristående skolor med undervisning på grundskolenivå och 44 med under- visning på gymnasial nivå. Gemensamt för dem var att de på ett eller annat sätt skiljde sig från skolorna i det offentliga skol- Framväxten av regelverket för fristående skolor väsendet och tillgodosåg behov som dessa skolor inte ansågs kunna göra. Det kunde vara allt från skolor med alternativ pedagogik som Waldorf- och till skolor med konfessionell inriktning, skolor med etnisk eller språklig profil eller privata internatskolor för barn till utlandssvenskar. Kommittén tillsattes därför att den dåvarande folkpartistiska minoritetsregeringen ansåg att det var nödvändigt att frågor om skolor med annan huvudman än stat och kommun fick en mer samlad behandling. Kommittén fick i uppdrag att behandla två huvudfrågor. Den ena rörde samhällets grundläggande syn på skolor med annan huvudman än stat och kommun och i vilken utsträckning skolplikt skulle få fullgöras i sådana skolor. Den andra frågan gällde i vilken utsträckning samhället borde ge ekonomiskt stöd till enskilda skolor och hur detta stöd i sådana fall borde utformas (dir. 1979:123). Kommitténs arbete, som i huvudsak presenteras i delbetänk- andet Fristående skolor för skolpliktiga elever (1981:34) och i slutbetänkandet Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever (1983:1), lade grunden till en lagstiftning rörande fri- stående skolor. Det var också på förslag av som beteckningen fristående skola infördes som en entydig och neutral samlingsbeteckning för skolor med enskild huvudman. Väsentligen samma kunskaper och färdigheter Enligt var en utgångspunkt för att skolplikt skulle få fullgöras i en fristående skola att undervisningen där som slut- resultat gav väsentligen samma kunskaper och färdigheter som . Annars bedömdes det kunna föreligga en risk för att rätten till undervisning urholkades. Som ett resultat av kommitténs arbete infördes ett nytt villkor för godkännande av fristående grundskolor (prop. 1982/83:1, bet. 1982/83:UbU10, rskr. 1982/83:63). Godkännande skulle lämnas om skolans undervisning gav kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarade mot de kunskaper och färdigheter som förmedlade och om skolan även i övrigt väsentligen svarade mot allmänna mål. Detta innebar i princip att de fristående skolorna skulle ha större frihet än att välja innehåll och upplägg av undervisningen, men att de kunskaper Framväxten av regelverket för fristående skolor och färdigheter som den fristående skolan gav sammantagna väsentligen måste nå den nivå som nåddes i . Efter hand blev villkoren för godkännande fler, men denna formulering kvarstod fram till ikraftträdandet av skollag. Enligt den ska utbildningen i fristående skolor inte bara väsentligen ska svara mot, utan vara likvärdig med den som ges i det offentliga skolväsendet. Ett komplement till det allmänna skolväsendet Synen på fristående skolors samhällsroll för SEH- kommitténs arbete var relativt restriktiv. Reglerna för statsbidrag var också mycket återhållsamma och skolorna finansierades i huvud- sak genom elevavgifter. Statsbidrag lämnades till 33 fristående skolor på gymnasial nivå samt till en riksinternatskola och sju fristående skolor med undervisning på grundskolenivå. Bidragen lämnades enligt olika grunder och på olika villkor i övrigt. Härutöver lämnades statsbidrag av tillfällig karaktär till ytterligare ett antal skolor. Det kommunala stödet till fristående skolor vari- erade från kommun till kommun i fråga om både omfattning och former. Enligt kommitténs direktiv fick ett nytt system för stats- bidrag inte utformas så att det fanns en risk för att det vid sidan av det allmänna skolväsendet växte upp ett omfattande system av fristående skolor. beslutade om ett nytt stats- bidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever som trädde i kraft (prop. 1982/83:1, bet. 1982/83:UbU10, rskr. 1982/83:63). Systemet innebar att vissa skolor som vid tid- punkten inte erhöll statligt stöd fick möjlighet att erhålla bidrag. Regeringen skulle kunna förklara en sådan skola berättigad till bidrag, men som grundläggande förutsättning skulle gälla att skolan var godkänd och att skolan genom sin pedagogik eller sär- skilda inslag i verksamheten eller på annat sätt kunde ge erfaren- heter av värde för kommunernas grundskolor eller komplettera dessa i något annat allmännyttigt avseende. Dessutom skulle det krävas, om inte särskilda skäl föranledde annat, att skolan hade bedrivit sin verksamhet .