sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — I den har elever och lärare inom sfi fått svara på frågor om bl.a. individualisering och flexibilitet. Där framgår att endast hälften av eleverna kan studera i den takt de själva vill. skulle vilja studera fortare och långsammare. En stor del av lärarna anser att de inte har förutsättningar att ge stöd till elever som har svårig- heter i sina studier. Sammanlagt är det som anser att de kan göra detta i ganska liten eller i mycket liten grad. sammanfattar undersökningen enligt följande. Individualisering och flexibilitet är kärnvärden inom vuxenutbild- ningen, vilket framgår tydligt av skollagen och andra styrdokument. Mot bakgrund av detta är det allvarligt att det finns brister när det gäller individanpassning. Det är av största vikt att huvudmännen ytterligare ökar sina ansträngningar för att få till stånd en vuxenutbild- ning som verkligen utgår från elevens behov. 8.4Behov av samordning och hänsyn till varje elevs förutsättningar Regeringens prioritering för integrationspolitiken är att den som invandrat till så snabbt som möjligt ska kunna bli självför- sörjande antingen genom arbete eller genom studiemedelsberättigad utbildning. Då krävs också att alla som har något ansvar för den enskildes integration kan samordna sina insatser med en helhetssyn på individens bakgrund, behov, förutsättningar och integrationsåtgärder. Jag har tidigare i kapitel 5 understrukit att sfi är en språkutbild- ning och redogjort för motiven för att inte särskilja sfi för arbetskraftsinvandrare, anhöriginvandrare eller flyktingar med etableringsplan. Människor är olika och har olika förutsättningar, dock inte nödvändigtvis för att man har ett arbete eller kommit hit som asylsökande, arbetskrafts- eller anhöriginvandrare. Utbild- ningens grundstruktur är den samma för alla och bör så förbli. Sfi måste kunna kombineras med arbete, språkstudier och andra studier och integrationspolitiska aktiviteter. För varje elev i sfi ska det fr.o.m. finnas en individuell studieplan4. Med det valfrihetssystem jag föreslår blir det viktigt att de grundläggande delarna i studieplanen utformas 3Skolverket rapport 389. Attityder till vuxenutbildningen (). 422 kap. 10 § skollagen. redan under mottagningsprocessen. För detta krävs att det görs ett gediget kartläggningsarbete som tar sin utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Planen bör förutom uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna även innehålla uppgifter om den enskildes studiebakgrund och annat som är av betydelse för planeringen av studierna samt hur utbildningen anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Först efter det att den individuella studieplanen är upprättad är det att diskutera vilka utbildningsanordnare som har bäst förutsättningar att ge eleven en utbildning som motsvarar de behov som konstaterats i planen. I ett system med sfi-peng är den studerandes fria val av utbildningsanordnare en grundläggande komponent. Det är dock fullt rimligt att kommunen under sin mottagningsprocess kan diskutera olika utbildningsanordnare och deras olika förutsättningar att uppfylla det som står i den studieplan som vägledaren och eleven utformat tillsammans (se avsnitten 10.1.4 och10.1.5). En del elever har också andra plandokument. Det gäller elever som parallellt läser vuxenutbildning och de som har en av Arbetsförmedlingen upprättad etableringsplan. Det kan alltså inträffa att en nyanländ person som fått uppehållstillstånd i ganska snabbt får tre olika planer för sin integration i landet: etableringsplan, individuell studieplan för sfi och individuell studieplan för vuxenutbildning. I de fall det är aktuellt för den studerande att jämsides med sfi läsa andra kurser inom vuxen- utbildningen bör detta samordnas i en gemensam studieplan. Detta gäller även om kurser läses hos fler än en utbildningsanordnare. Det är ytterst väsentligt att samtliga planer är synkroniserade och tillsammans utgör en rimlig och logisk helhet för den enskilde och för de som har ansvar för att följa upp planerna. Sfi-eleverna har många olika behov. Många elever har varierande arbetstider, vilket innebär att en del har behov av att ibland studera och ibland på kvällstid. En del får tillfälliga arbeten som gör att de måste avbryta studierna. För många är det också besvärligt att kombinera sfi med vård av barn. Eleverna måste ges möjlighet att anpassa studierna efter sin livssituation i övrigt samt kunna förändra och anpassa studierna när förutsättningarna förändras. Det kan handla om att själv kunna välja när man vill studera; möjligheter att studera på kvälls- eller helgtid; att kunna anpassa studietakten; att kunna växla mellan perioder av mer intensiva språkstudier och perioder med långsammare takt; att kunna välja att genomföra en viss del av studierna på distans. I begreppet flexi- bilitet ligger också möjligheterna att själv kunna påverka schemat för studierna alternativt ha större eller mindre möjligheter att flexa i betydelsen att kunna checka in och ut från studierna beroende på den egna situationen eller den veckan. Utredningen har mött invändningar och frågor från lärare m.fl. som tycker att kraven på flexibilitet är besvärliga att möta och svåra att hantera. De undrar varför sfi ska vara så flexibel, varför det alltid är sfi som ska anpassa sig efter andra aktiviteter och åligganden. De undrar varför man inte kan se sfi som en skola. En aktivitet som man ska koncentrera sig på under ett visst skede och då säga nej till andra aktiviteter, som ett tillfälligt arbete etc. Min utgångspunkt är att sfi ska göras maximalt flexibelt. Det finns ekonomiska och organisatoriska begränsningar för vad man kan göra i en liten kommun. Men det är inte varje individ som ska anpassa sig till en utbildning stöpt i en form. Det är utbildningen som ska anpassa sig till individen och dennes särskilda behov, förutsättningar och mål. Sfi är en språkutbildning med kursplan och tydliga kunskapskrav. Men utifrån de ramar och begränsningar som detta ger ska genomförandet av utbildningen i princip kunna skräddarsys efter elevens egna behov och förutsättningar. Språket är viktigt för integrationen, men språkutbildningen får inte hindra andra integrationsåtgärder och ett snabbt inträde i arbetsliv eller högre studier. En sfi-elev ska inte tvingas välja mellan att ta ett tillfälligt arbete och att fullfölja sina sfi-studier. En elev som tar ett instegsjobb ska inte behöva anpassa arbetet efter studierna, utan sfi ska vara så flexibelt att det går att kombinera studierna på det sätt som är mest effektivt för individen och för arbetsgivaren. Uppfattningen att språket och sfi ska komma först och andra integrationsåtgärder sedan är förlegad och redan på väg ut. Detta tidigare synsätt inne- bar till exempel att Arbetsförmedlingen krävde en viss nivå på svenskkunskaperna, innan personen i fråga bedömdes som anställ- ningsbar. gäller att sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter och synen att man lär sig språket bäst om man också är aktiv i samhället på annat sätt, till exempel i ett arbete. Skälen till att utredningen anser att sfi ska vara så flexibelt som möjligt beror sammanfattningsvis på dagens integrationspolitiska syn och på vad som bäst främjar inlärning, men också på att det är möjligt att åstadkomma. som möjligheterna är mindre att vara flexibel t.ex. vid ett tillfälligt arbete eller när det gäller att ta hand om sjuka barn, ska det gå att bunta och paketera sfi med andra åtgärder och individanpassa sfi utifrån elevens behov och förut- sättningar. Det är då en stor fördel om en aktivitet – i det här fallet sfi – kan vara maximalt flexibel och möjlig att anpassa efter andra mer fastlåsta aktiviteter. 8.5En utveckling på gång som behöver förstärkas Vi ser en process där sfi utvecklas från att ha bedrivits i en skollogik till att mer och mer bedrivas i vad som skulle kunna karaktäriseras som en flödeslogik. Med skollogik menas ett samman- hang som präglas av sammanhållna klasser med fastlagda scheman som mer utgår från organisationens behov än elevernas. Med flödeslogik menas ett sammanhang där lärare/pedagoger måste hantera ett flöde av elever som kommer och går. Invandringen till sker . Kravet är att sfi ska erbjudas . Det är inte längre acceptabelt att vänta på att t.ex. sommarlovet ska vara över. I denna fråga är förordningen om vuxenutbildning5 tydlig som föreskriver att utbildningen ska bedrivas kontinuerligt . Lika lite är det acceptabelt att få vänta på utbildningsstart tills tillräckligt många har anmält sig för att man ska få ihop en studiegrupp eller en klass. Det kommer nya elever kontinuerligt och de måste kunna erbjudas utbildningsplats direkt. De individer som antagits måste sedan ha stora möjligheter att anpassa studietakten och förläggningen av studierna till tider som de väljer själva. De bör ha möjlighet att studera individuellt i sin egen takt, få pedagogiskt stöd i den utsträckning det behövs och kunna bedriva självstudier när det är lämpligt. Men det är också viktigt att det inte bara blir självstudier utan när det är pedagogiskt lämpligt bör eleven ingå i och vara en del i en gruppdynamik. Rimligen är det så att tyngdpunkten i studieväg 1 mer ligger på studier i grupp medan den i studieväg 3 inte gör det på samma sätt. Men detta kan skilja sig beroende på individuella förutsättningar och de pedagogiska upplägg som utbildningsanordnarna erbjuder. Detta gör att sfi i högre grad bör erbjudas i drop-in format eller språkstudiomiljöer, med individuella studieplatser utrustade med IT-stöd och med pedagoger som är tillgängliga när det behövs, snarare än i traditionella klassrumsmiljöer. Mer sfi kommer troligen också att ske på distans, i form av heltidsstudier 5 2 kap. 25 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. eller som komplement till annan utbildning. Men det är viktigt att understryka att för flertalet sfi-elever kan knappast rena själv- studier, vare sig det sker på distans eller i språkstudio, helt ersätta studier som bedrivs i grupp. Jag vill understryka att flexibilitet och individanpassning av under- visningen inte är liktydigt med enskilda studier eller distansunder- visning. Självklart så innebär språkstudiomodellen och större möjligheter för eleven att checka in och checka ut från studier ett större mått av studier på egen hand. Bästa alternativet för många är dock säkert fortfarande studier i en grupp där man känner varandra och då måste givetvis studierna ske på bestämda schemalagda tider. Men studierna måste i högre grad anpassas efter elevens förut- sättningar och behov. Det går inte att komma ifrån att många frågor som rör just flexi- bilitet och individanpassning har relevans för utbildningens form och innehåll. Utredningen kan konstatera att många som arbetar inom området, t.ex. forskare, rektorer och lärare, anser att språk- undervisning sker bäst och mest effektivt i en grupp där eleverna känner varandra. Läraren hanterar på ett professionellt sätt individ- anpassningen genom att vara uppmärksam på varje enskild elev och dennes individuella behov och förutsättningar samt utveckling i studierna. Men man kan också konstatera att det internationellt sker en ständig utveckling av distanspedagogik och IT-stöd i under- visningen och att det knappast går att hitta ett entydigt svar på vad forskningen anser vara den bästa undervisningen. Utredningen har inte sett några tecken på att språkstudiomodellen skulle vare sig ge sämre eller bättre språkkunskaper än traditionell undervisning. Däremot erbjuder den betydligt större möjligheter till flexibilitet. Vidare kan det konstateras att många utbildningsanordnare ser stora möjligheter att, inom ramen för gällande kursplan, använda sig av olika metodologiska och pedagogiska upplägg för utbildningens genom- förande. Möjligheterna till flexibilitet i undervisningen får inte innebära att kraven på eleverna att prestera och utvecklas sätts i bakgrunden. Den individuella studieplanen är ett viktigt verktyg för uppföljning och återkoppling. Studieplanen ska vara väl utvecklad och ses som ett levande dokument. Uppföljning och återkoppling ska ske regel- bundet genom det kontinuerliga studieplansarbetet. I studieplanen ska det vara noga angivet hur, när och var studierna ska bedrivas. Ändras förutsättningarna, t.ex. på så sätt att eleven går från studier på heltid till deltid på grund av arbete, ska hänsyn tas till detta och studieplanen revideras. Kraven på eleven är, förutom att studierna bedrivs på det sätt och på de tider som överenskommits i studieplanen, att eleven ska visa på utveckling och framsteg i studierna. Det bör finnas en tydlig progression. Avstannar utvecklingen och eleven hamnar på en platå, ska orsaken till detta analyseras i samtal med den som svarar för det kontinuerliga studieplansarbetet. Krävs det en revidering av studieplanen för att eleven ska få bättre framgång i studierna måste detta kunna göras. Om inga åtgärder hjälper och eleven under en längre sammanhängande tidsperiod inte uppvisar någon progression, ska det var möjligt för utbildningsanordnaren att avskilja eleven från fortsatta studier (se vidare avsnitt 10.1.5 och 11.2). Det är självfallet så att möjligheterna till flexibilitet blir större i storstadsområdena än i mindre orter och i glesbygd. Ett större elevunderlag innebär att det är lättare att få ekonomi i verksamheten och kunna erbjuda studier på olika tider och . Fler utbildningsanordnare som konkurrerar med varandra kommer också att innebära att erbjudandena differentieras vilket medför en större variation i utbudet. Det kan däremot vara svårare för mindre orter både genom att elevunderlaget är mindre och genom att konkurrensen inte blir lika skarp. Detta innebär dock inte att traditionell gruppundervisning med fasta schemapositioner är det enda alternativet. Det bör finnas många möjligheter till ett flexiblare arbetssätt även med färre elever och mindre utbildningsgrupper. Utredningen har sett språkstudiomodellen fungera även för utbildningsanordnare med drygt 50 elever. Självfallet räcker då inte lärartjänsterna till att ha öppet , . Men det finns andra möjligheter, t.ex. att variera öppettiderna så att man byter ut öppet på förmiddagarna mot öppet . En utbildningsanordnare med verksamhet i flera närliggande orter kan säkert också bli mer effektiv genom att samnyttja lokaler, lärar- tjänster och andra resurser. I sammanhanget kan det dock vara viktigt att understryka att språkstudiomodellen kanske inte passar alla elever. Utredningen förespråkar inte en specifik modell, utan pekar här endast på flera möjligheter. Det finns ett starkt behov av att utveckla sfi och då också undervisningsmetoder och pedagogik som ger en lärprocess med hög kvalitet och flexibilitet. Eleverna har olika studiebakgrund och För en del elever kan flexibla studier med stort eget ansvar vara en för svår utmaning. Människor lär sig och tar till sig kunskap på olika sätt, vi har behov av olika pedagogiska upplägg och olika typer av lärprocesser. Man kan föreställa sig att i ett valfrihetssystem kommer olika utbildningsanordnare att profilera sig på olika sätt och erbjuda undervisningsupplägg som skiljer sig åt för elever med olika bakgrund och för olika studievägar. Man kommer att använda sig av och erbjuda IT-stöd i varierande grad och med olika inriktning. Konkurrenssituationen och behovet av att profilera sin undervisning kommer i sig också att bidra till att möjligheterna till flexibilitet för eleven ökar, eftersom utbudet blir mera varierat. 8.6Behov av förtydligad författningsreglering avseende flexibilitet Utifrån skollagen, övriga styrdokument och förarbeten är det uppenbart att individens behov och förutsättningar ska vara avgörande vid planering och genomförande av sfi. Det är också tydligt att dessa regleringar inkluderar det som utredningen defini- erat som flexibilitet och individanpassning. Trots gällande lag och övriga författningar bedömer jag att elevernas behov och förutsätt- ningar inte i tillräckligt stor utsträckning är styrande i den konkreta verksamheten. För att öka elevernas tillgång till en flexibel och individanpassad utbildning föreslår jag förtydliganden i lagstiftningen. 8.6.1Lagstiftarens intention och behov av ytterligare reglering Förslag: En bestämmelse införs i skollagen (2010:800) som anger att huvudmannen för sfi ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som passar eleven. Huvudmannen ska beakta om den enskilde har andra aktiviteter som samhällsorientering, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsorientering, validering, praktik, annan utbildning eller förvärvsarbete. Det kan också vara behov som grundar sig på andra åtaganden t.ex. föräldraledighet. Utredningen bedömer att den intention som redan finns uttryckt i dagens regelverk överensstämmer med de ambitioner utredningen har för en flexibel och individanpassad sfi. Genom studiebesök och kontakter med kommuner, enskilda utbildningsanordnare och andra aktörer som arbetar med sfi har utredningen sett många goda exempel på flexibilitet och individanpassning inom sfi. görs bedömningen att lagstiftarens intentioner genomförts i alltför liten utsträckning. I en rapport från Statskontoret framförde myndigheten att det finns ett positivt samband mellan flexibla undervisningsformer och sannolikheten att nå godkänt resultat. Statskontoret konstaterar att ju mer tidsmässigt eller geografiskt flexibel sfi det finns att tillgå, desto bättre är möjligheterna att nå godkända betyg.6 En tydlig författningsreglering är viktig för att anordnarna ska förstå vilka krav som ställs på utbildningen vad gäller flexibilitet och individanpassning. När det gäller individanpassning bedömer utredningen att regleringen är tydlig, bl.a. genom bestämmelserna om studievägar, individuell studieplan och möjligheten att kombinera sfi med andra aktiviteter. Genom kravet att sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter finns indirekt ett krav på att utbildningen ska kunna erbjudas på sådana tider att den går att genomföra oavsett om den enskilde har andra åtaganden. Regleringen är dock otydlig och det är angeläget att flexibili- teten ökar ytterligare. Genom en tydligare reglering av kravet på flexibilitet kan i samband med en enskild utbildningsanordnares ansökan om godkännande att bedriva sfi ställa tydligare krav i denna del. Det blir också tydligt att flexibili- teten bör kontrolleras vid Skolinspektionens tillsyn över och granskning av utbildningsanordnare. Frågan är dock hur en sådan reglering skulle kunna se ut. Kravet på flexibilitet skulle förmodligen behöva sättas ganska lågt och utformas så att en etablering inte blir ointressant för enskilda utbildningsaktörer i kommuner som har ett mindre elevunderlag. Minimiregler för att erbjuda viss undervisning och helgtid skulle riskera att bli normgivande och konserverande. Kravet på flexibilitet bör i stället utformas utifrån de behov varje elev unikt uppvisar, inte som ett generellt tidskrav. 6 Statskontoret, Sfi – resultat, genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare. Mot bakgrund av vad som anförts ovan föreslår jag att det i skollagen införs en bestämmelse om att huvudmannen för sfi ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som passar eleven, med beaktande av vad som anges i 22 kap. 7 och 8 §§ skollagen. Huvudmannen ska alltså beakta om den enskilde har andra aktiviteter vid sidan av sfi. Exempel på aktiviteter är samhällsorientering, arbets- livsorientering, validering, praktik, annan utbildning och förvärvs- arbete. Det ska dock även kunna vara fråga om andra åtaganden. En förälder som är föräldraledig kan t.ex. ha behov av att studera än på vardagar.7 Direktiven anger att utredaren ska föreslå hur innehållet i utbildningen i svenska för vuxna invandrare bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier. Enligt kursplanen för sfi ska utbildningen rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livssituation, kunskaper och studiemål. Den ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, erfarenheter, allsidiga kunskaper och lång- siktiga mål. Kursplanens formuleringar ger tydliga signaler för en starkt individualiserad organisering av utbildningsinsatserna där individens mål är en viktig del av det som ska beaktas vid planering och genomförande av utbildningen. Viktigt att beakta är också att språkutbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande inom de tre olika språkdomänerna vardags-, samhälls- och arbetsliv. Både skollagen och kursplanen pekar på att utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. I kommentarmaterial som gäller kursplanen i sfi8 beskrivs hur de olika språkdomänerna får sitt uttryck i utbildningen. Inom kurs A och B tas situationer i vardagslivet upp. Situationer i samhälls- och arbetslivet ställer andra krav på språklig förmåga och sådana situationer kommer först in i kurs C och D, tillsammans med vardagsliv. Utredningen har tagit fasta på kursplanens formuleringar om individanpassning vid utarbetandet av de förslag som avser möta 7I betänkandet Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69), finns förslag om åtgärder som ökar möjligheten för nyanlända utrikes födda män och kvinnor att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. 8Skolverket, utbildning i svenska för invandrare, kursplan och kommentarer. direktivets skrivningar kring hur utbildningen kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier. Införandet av ett valfri- hetssystem (se avsnitt 9.3) kommer, tack vare att utbildnings- anordnarna kommer kunna konkurrera med olika typer av speciali- seringar, ge ett utökat utbud av profilerade utbildningar som gör det möjligt för individen att välja den utbildningsanordnare vars utbildning bäst förväntas stödja språkinlärningen bl.a. med utgångs- punkt i de mål den enskilde har med sina studier. För att stödja de enskilda individerna vid valet av utbildnings- anordnare föreslår utredningen (se avsnitt 10.1.4) en utökning av kommunernas vägledningsinsats. När det kommer finnas ett flertal olika utbildningsanordnare att välja mellan, kommer det också finnas ett behov av vägledning inför valet av utbildningsanordnare. Tanken är att vägledningen ska hjälpa individen att hitta rätt utbild- ningsanordnare bl.a. utifrån vilken som bäst förväntas stödja eleven att nå sina utbildningsmål. Utredningens förslag om en utökning av den individuella studie- planen (se avsnitt 10.1.5) stödjer också kravet på en högre grad av individualisering i utbildningen. I studieplanen ska inte längre bara målet med studierna och utbildningens omfattning formuleras. Även hur utbildningen utformas för att den enskilda eleven ska nå målen är något som behöver formuleras, kontinuerligt följas upp och vid behov revideras. Utredningen föreslår nya mer renodlade studievägar (se avsnitt 6.3.4). I dagens system innehåller en studieväg endast två kurser. För den elev som klarat båda kurserna inom studievägen och som väljer att studera därpå följande kurs blir konsekvensen ett byte av studieväg då nästa kurs tillhör en annan studieväg. De olika studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Med ett sådant system blir konsekvensen för elever som påbörjat sina studier på en studieväg för att sedan flyttas över till nästa studieväg i samband med kursbyte att de befinner sig i en kontext med förändrade förutsättningar. Detta vill utredningen ändra på. Det ska vara möjligt att inom den studieväg som är bäst lämpad för den enskilda eleven studera samtliga kurser som eleven har behov av. Genom att hålla fast vid studievägen under hela utbildningsförloppet fram till elevens slutmål får eleven en organisation av utbildningen som på ett bättre sätt är anpassad utifrån elevens bakgrund, förutsättningar och mål oavsett kurs.