sou · H1B367 · 2013-10-02 00:00:00 — I andra stycket samma paragraf anges att områden som är av riksintresse för anläggningar som avses i första stycket ska skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. som utgångspunkt för reglering av flygbuller Reglering av flygbuller sker med utgångspunkt från reglerna i 2 kap. och riktlinjer för flygbuller. I det följande redogörs närmare för riktlinjer för flygbuller och därefter utformning av bullervillkor för flygverksamheter. allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser (NFS 2008:6) omfattar ansvarsområde som vägledande myndighet vad gäller tillämpning i frågor som rör flygplatser. Nedanstående riktvärden enligt tabell 4 bör enligt NFS 2008:6 tillämpas vid bedömning av lämplig begränsning av buller från flygplatsverksamhet och flygtrafik till och från en flygplats. Med begreppet riktvärde avses en nivå som syftar till att ge vägledning för beslutsmyndigheterna som i det enskilda fallet ska bedöma och fastställa lämpligt värde. Riktvärden för buller från flygtrafik (LAeq1) för dygn/ Flygbullernivå (FBN2) Utomhus i permanent- och (A) FBN (A) LAmax Inomhus i permanent- och (A) LAeq (A) LAeq Utomhus där tystnad är en (A) FBN väsentlig del av upplevelsen 1 LAeq: Med beteckningen LAeq avses ekvivalentljudnivån, ett medelvärde över dygnstiden för A-vägd ljudtrycksnivå. LAeq definieras som den konstanta ljudnivå som ger samma ljudenergi som en varierande ljudnivå. LAeq är ett energimedelvärde . 2 FBN: Med beteckningen FBN avses en viktad ekvivalent ljudnivå där en kvällshändelse motsvarar tre daghändelser och en natthändelse motsvarar tio daghändelser. 3 LAmax: Med beteckningen LAmax avses maximal A-vägd ljudtrycksnivå. 4 Utomhusriktvärdena i permanent- och fritidsbostäder avser frifältsvärde utanför fönster/fasad eller till frifältsförhållanden korrigerade värden. 5 Med friluftsområde avses område i översiktsplan för det rörliga friluftslivet eller andra områden som nyttjas mer frekvent för friluftsliv där naturupplevelsen är en viktig faktor och där en låg ljudnivå utgör en särskild kvalitet. anger i sin vägledning att maximalnivån utomhus vid bostäder och vårdlokaler bör kunna överskridas upp till fem gånger , dock utan att det ses som en risk för olägenhet för människors hälsa. Dock anser verket att tillsyns- och prövningsmyndigheter kan göra en annan bedömning i det särskilda fallet beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. I praktiken kan enligt vägledningen således fler eller färre överskridanden tillåtas. har bedömt att /kväll –22.00 var ett lämpligt värde, men en studie om flygbuller vid uteplatser22 har medfört att reviderat sin bedömning. närmare bedömning redovisas i och gemensamma rapportering till regeringen av uppdraget om flygbuller23. riktlinjer för flygbuller tillämpas vid tillståndsprövning enligt av flygplatser och vid tillsyn av dessa. Vid tillståndsprövning av flygverksamheter utgår prövningsmyndigheten från vägledning om flygbuller. I tillståndet anges normalt det tillåtna antalet flygrörelser . En begränsning av antalet flygrörelser kan innebära att FBN-kurvan minskar och att antalet gånger som enskilda fastigheter utsätts för höga maximalnivåer minskar. I ansökningar om tillstånd indelas flygplan på olika sätt i vikt, prestanda m.m.24 Efter genomgång av förutsättningarna för verksamhetens bedrivande utformas bl.a. bullervillkor. Dessa kan formuleras på olika sätt beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Villkoret kan t.ex. begränsa antalet överskridanden av maxvärdet som får göras under ett visst antal dagar. Ett annat exempel är att villkoret innebär en skyldighet för verksamheten att bullerisolera bostäder som utsätts för vissa bullernivåer i viss angiven frekvens. Ytterligare ett exempel är att genom villkoret reglera i vilken utsträckning vissa inrespektive utflygningsvägar får användas. Ett tillstånd kan också ange en viss FBN-kurva som inte får eller bör överskridas. För större flygplatser kan flygvägarna enligt SID 22Mats E. m.fl., Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, och vid , nr 6570 i rapportserie. 23Skrivelse , dnr NV-00321-13 och Bov 20121-936/2012. 24Jfr med allmänna råd för flygplatser, s. 60, . och ibland anges på en karta. Bredden på flygvägen kan läggas fast i villkor med krav på att en viss andel av flygrörelserna, t.ex. , ska ligga inom avgränsningen.25 anges som ett nominellt streck. Men eftersom alla flygplan inte har samma navigeringsutrustning kan de inte följa detta streck på samma sätt. Därför anges korridorer där av spridningen från det nominella strecket anges.26 vägledning utgör vid utformningen av vilka begränsningar som ska gälla för verksamheten en bedömningsgrund för villkorets utformning. Verkningarna av ett villkor ska normalt vara att riktvärde inte överskrids. I enskilda fall kan dock prövningsmyndigheten göra bedömningen att verksamheten inte kan uppfylla riktvärdet men att verksamheten ändå kan tillåtas. Ett villkor utformas då som så långt möjligt begränsar störningar i bostäder från flygbuller. 3.3Regler om bostadsbyggande i områden utsatta för flygbuller (2010:900) innehåller regler om planläggning av mark och vatten och om byggande. Syftet med lagen är att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Enligt 1 kap. 2 § är det en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Ett motiv till detta är att det ska finnas utrymme för lokala avvikelser och bedömningar vid planläggning. En kommun har därför stor bestämmanderätt över marken i kommunen. Staten har i satt upp en ram för planläggning. Inom denna ram finns bestämmelser som anger bl.a. vilka krav som ska ställas på planer med avseende på hänsyn till människors hälsa. Vid planläggning ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. Enligt 2 kap. 5 § ska bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet 25Jfr med allmänna råd för flygplatser, s. 61, . med hänsyn bl.a. till människors hälsa och säkerhet och till möjligheterna att förebygga vatten- och luftföroreningar samt bullerstörningar. Vid planläggning ska enligt 2 kap. 10 § miljökvalitetsnormerna i 5 kap. eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. följas. Syftet med miljökvalitetsnormer är enligt 5 kap. 1 § att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön samt att avhjälpa skador på eller olägenheter för människors hälsa eller miljön. allmänna råd om flygbuller i planeringen Vid planering av bostäder i områden som är utsatta för flygbuller tillämpas allmänna råd om flygbuller i planeringen (2009:1). De allmänna råden ska i första hand stödja kommunala handläggare och beslutsfattare i deras arbete med lokaliseringsprövningar enligt 2 kap. . De allmänna råden är avsedda att tillämpas vid fysisk planering enligt för nytillkommande bostäder i områden som exponeras för buller från flygtrafik. En grundläggande regel i är att lagen ska tillämpas så att en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer främjas. Det innebär bl.a. att hänsyn ska tas till människors hälsa. Hälsokravet vid planläggning konkretiseras genom de allmänna råden för flygbuller. Dessa gäller endast vid planering för och byggande av nya bostäder. I de allmänna råden finns en generell regel om vad som gäller för ny bostadsbebyggelse och en särskild regel för komplettering av befintlig bebyggelse i tätorter. Generellt får maximalnivån inte överskridas utomhus vid byggnadens fasader mer än /kväll (cirka två överskridanden ) samt . Antalet överskridanden begränsas även av ekvivalentnivån FBN . Antalet överskridanden av maximalnivån har valts med hänsyn till att flygbuller är mer störande än annat trafikbuller och att en exponering av denna omfattning utomhus inte kan anses vara skadligt. I den särskilda situationen, för komplettering av bebyggelse i tätorter genom förtätning av kvartersstrukturer med flerbostadshus med syfte att stödja en hållbar stadsutveckling, gäller FBN samt att maximalnivån får överskridas högst . Denna särskilda situation gäller således då det handlar om förtätning med ett visst mått på tätheten. De allmänna råden gör alltså ingen skillnad på en- och tvåbostadshus i eller i anslutning till en tätort eller på landsbygden. Vid planering av bostäder i områden som utsätts för flygbuller från försvarsrelaterad verksamhet och flyg- och helikoptertrafik för räddnings- och sjukvårdstransporter gäller att ljudnivån FBN bör uppfyllas oavsett plats. Ljudnivåerna inomhus regleras genom byggregler. Kraven i dessa ska alltid uppfyllas genom att byggnaden utformas så att uppkomst och spridning av störande ljud begränsas så att olägenheter för människors hälsa därmed kan undvikas. Detta innebär att byggnaden ska dimensioneras för den ljudnivå som är aktuell i det enskilda fallet.27 Buller från militär flygverksamhet I finns flygplatser med enbart civil trafik eller militär trafik samt flygplatser med både civil och militär trafik. I fråga om bl.a. buller från militär verksamhet har behandlat avvägningen mellan försvars- och miljöintresset (främst prop. 1993/94:111, bet. 1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256 och prop. 1993/94:215, bet. 1993/94:JoU31, rskr. 1993/94:402). Mot bakgrund av det övergripande samhällsintresset av att Försvarsmakten effektivt kan utbilda och öva krigsförband i fred bör således toleransen mot buller från militär verksamhet vara högre än från annan verksamhet i samhället.28 Tillstånd för flygplatser för militär flygverksamhet är alltid förenade med bullerisoleringsvillkor som innebär krav på isolering av permanentbostäder vid överskridande av Lamax . Ett sådant bullervillkor ger upphov till en bullerkurva som skiljer sig från den bullerkurva som följer av riktvärdet FBN . I många fall är bullerkurvan som följer av bullerisoleringsvillkoret mer omfattande än den som följer av riktvärdet. Försvarsmakten är därför inte överens med om att enbart FBN för militär flygverksamhet bör utgöra riktvärde för planering av bostäder. 27Boverkets allmänna råd 2009:1 och 7:1 BFS 2013:14, BBR 20. 28Infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53), s. 51. 3.4Konsekvenser av olika tillämpningar av ljudnivåerna utomhus Nationell samordning av omgivningsbuller, arbetsgrupp flygbuller, har tagit fram ett utkast29 till en rapport med redovisning av konsekvenser av olika tillämpningar av maximalnivån respektive FBN-nivån utomhus dag och kväll. Rapporten grundar sig på de beräknade utfallen vid 3, 16 respektive 30 händelser med överskridanden av maximalnivån och det beräknade utfallet vid FBN . I rapporten anges att arbetsgruppens uppgift är att ta ställning till och beskriva konsekvenser av olika tillämpningar av maximalnivån samt FBN-nivån utomhus dag och kväll. Det område som exponeras för ett visst antal överskridanden av den maximala ljudnivån benämns i rapporten bullerzon 70/3, 70/16 eller 70/30, beroende på antalet överskridanden. Det görs även jämförelser mellan dessa bullerzoner och bullerzoner för FBN . Av rapporten framgår att antalet flygbullerhändelser för de olika bullerzonerna blir följande längs respektive flygväg. 70/3 1 095 händelser (3*) 70/16 5 840 händelser (16*) 70/30 10 950 händelser (30*) Bullerzon 70/16 är mindre än bullerzon 70/3 och större än bullerzon 70/30. Vid lågtrafikerade flygplatser/flygvägar som används sällan kommer skillnaderna mellan de tre bullerzonerna att bli större än om trafikarbetet är frekvent och utförs med likvärdiga flygplanstyper. I rapporten poängteras att det är viktigt att notera att ett miljötillstånd eller en riksintressekurva beskriver hur flygplatsen får användas och bullra på . Den säger inget om hur dagens faktiska exponering ser ut. Vid bebyggelseplaneringen tillämpas tillståndsgiven flygbullerkurva eftersom den beskriver hur mycket flygtrafik verksamheten får ge upphov till. använder sig både kommun och verksamhetsutövare av prognoser (30–). Bullerzon 70/3, 70/16 och 70/30 är enligt rapporten alla förslag på zoner som skulle kunna användas för bebyggelseplanering. 29 Redovisning del 1. Konsekvenser av olika tillämpningar av maximalnivån respektive FBN- nivån utomhus dag/– maximalnivå , 3, 16, 30 händelser samt FBN , Nationell samordning för omgivningsbuller – Arbetsgrupp 7 flygbuller, . betonas att bebyggelseplanering alltid måste utföras med framförhållning och med prognos om framtida trafikering som underlag. Bilden på nästa sida åskådliggör hur olika kurvor för maximalnivå för sökt30 trafikfall breder ut sig kring beroende på hur många överskridanden av riktvärdet som tillåts. Bilden visar även hur kurvan för FBN för sökt verksamhet breder ut sig kring flygplatsen. 30 Bilden avser sökt omfattning vid tillståndsprövning 2013. Kurvorna visar utfallet vid de 350 000 rörelser som beräknas inträffa . 3.5Redovisning av regeringsuppdrag om flygbuller och redovisade sitt gemensamma uppdrag om flygbuller till regeringen.31 I skrivelsen anges att verken är överens om att riktvärdet för maximalt flygbuller ska vara och vilka mål som ska uppnås. Vidare framgår att verken har en gemensam syn på vilket kunskapsunderlag som är relevant att utgå från vid bedömningen av vilket riktvärde som ska gälla. Kunskapsunderlaget redovisas närmare i skrivelsen. Bo- verket och drar däremot olika slutsatser i frågan om hur riktvärdet för maximalt flygbuller utomhus under dag- och bör tolkas och tillämpas i samband med prövning enligt och . Myndigheterna konstaterar att de utifrån plan- och bygglagens och skilda perspektiv har kommit fram till olika ståndpunkter. vidhåller sin bedömning som anges i allmänna råd 2009:1. anger däremot en förändrad bedömning när det gäller riktvärdet för maximalbuller. Som anges ovan bedömer numera att antalet överskridanden av maximalnivån utomhus vid bostäder och vårdlokaler bör kunna överskridas upp till fem gånger –22.00, dock , utan att det ses som en risk för olägenhet för människors hälsa. Fler överskridanden kan enligt accepteras om en bedömning av förutsättningarna i det enskilda fallet ger anledning till det. Rättspraxis avseende krav på bullerdämpande åtgärder Det finns en omfattande praxis från Mark- och (tidigare ) som rör förutsättningarna att kräva bullerdämpande åtgärder vid bostadsfastigheter. Av domstolens avgöranden kan i fråga om flygbuller nämnas MÖD 2004:48 () och MÖD 2005:70 (). Därutöver finns flera avgöranden som rör buller från väg- och spårtrafik, vilka redovisas i delbetänkandet, SOU 2013:57, s. 62–64. Rättspraxis innebär sammanfattningsvis följande för flyg-, väg- och spårtrafik. 31 Skrivelse , dnr NV-00321-13 och Bov 20121-936/2012. De riktvärden som anges i infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53) ska vara vägledande vid bedömningen av vilka krav på åtgärder som kan riktas mot en infrastrukturhållare. God miljö bedöms motsvara de riktvärden för buller som framgår av propositionen, bl.a. maximal ljudnivå om inomhus respektive utomhus vid uteplats och ekvivalent ljudnivå om inomhus respektive utomhus vid fasad. Vid avgörandet av vilka åtgärder som kan anses rimliga att vidta i de fall riktvärdena som anges i propositionen överskrids måste det alltid göras en bedömning av de faktiska förhållandena i varje enskilt fall. Den aktuella bullersituationen måste då ställas mot vilken bullerreducering som är tekniskt och ekonomiskt rimlig att åstadkomma. Bedömningen av vilka bullerreducerande åtgärder som ska vidtas ska göras mot bakgrund av de faktiska förhållandena vid enbart de fastigheter som utsätts för störningen. Järnvägssträckningar som genomgått förändringar och utbyggnader bör normalt anses vara att hänföra till befintliga miljöer, vilket innebär att de högre bullervärden som anges i infrastrukturpropositionen för befintliga miljöer godtas. Även för dessa fall kan dock krav på mer långtgående begränsningar av bullernivåerna ställas än vad som anges i propositionen, t.ex. vid genomgripande förändringar av tågtrafiken. Som exempel på rimlighetsavvägning med utgångspunkt från riktvärdena i infrastrukturpropositionen kan nämnas rättsfallet MÖD 2006:34. I målet fann att det var orimligt med hänsyn till kostnaderna att förelägga att vidta bullerbegränsande åtgärder på en fastighet trots att bullret från järnvägen överskred riktvärdet för sovrum . Kostnaderna för ytterligare åtgärder bedömdes uppgå till . An- ledningen till den höga kostnaden var att bostadshusets fasad hade en väsentligt sämre ljudisoleringsförmåga än en normalfasad. beaktade vid sin bedömning även att fastigheten var taxerad till . Ett annat exempel är MÖD 2007:48 som också rörde bullerstörning inomhus från tågtrafik. hade redan vidtagit åtgärder så att de maximala ljudnivåerna inomhus i den aktuella fastigheten hade minskat till . Enligt skulle de ytterligare åtgärder som skulle krävas för att komma ned i medföra en väsentlig standardhöjning för fastigheten. bedömde att de ytterligare kostnader om cirka 250 000– för att ytterligare sänka bullernivån inte var rimlig vid beaktande av nyttan och husets skick. På motsvarande sätt har skälighetsbedömningar tillämpats vid bedömningen av vilka krav på bullerisolerande åtgärder på en fastighet som kan ställas på en flygverksamhet om riktvärdena överskrids. I rättsfallet MÖD 2005:70 bedömde att det inte var motiverat att utföra bullerbegränsande åtgärder i de fritidshus som ligger inom det område som kan störas av buller. Det ansågs inte motiverat med hänsyn till den effekt skyddsåtgärderna skulle ha på miljön och kostnaderna för dessa åtgärder. Det beaktades att antalet flygrörelser var mycket lågt fritidshusen nyttjades mest (). I rättsfallet MÖD 2004:48 konstaterade att rekvisitet regelbundet i ett flygbullervillkor bör tolkas efter vad som är rimligt från störningssynpunkt. uttalade att en störning inte behöver förekomma för att den ska anses vara regelbunden. Regelbundenheten bör i stället avse ett tidsperspektiv som medför att störningen blir av viss dignitet. I det aktuella fallet fastställdes att en fastighet är berättigad till åtgärder om tre eller fler bullerhändelser med en maximal ljudnivå om minst förekommer under under ett kalenderår. Rättspraxis avseende maximala flygbullernivåer på uteplats Det finns begränsat med vägledande praxis i frågan om antal godtagbara överskridanden av riktvärdet maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad. Frågan berörs i en dom från Mark- och i mål P 6174-12, som gällde bygglov för nybyggnad av fritidshus på en fastighet i . Mark- och konstaterade att fastigheten för vilken bygglov hade sökts är belägen söder om från flygplatsbanans södra ände inom ett område som av bedömts vara av riksintresse för kommunikation enligt 3 kap. 8 § . Vidare ligger fastigheten utanför detaljplanen men av översiktsplanen framgår att inom områden där riktvärden för buller överskrids gäller restriktioner för nytillkommande bebyggelse. Mark- och konstaterade att i beslut har preciserat riksintresset med angivande av flygplatsens influensområde för buller, att fastigheten ligger inom detta influensområde samt att fastigheten är belägen invid FBN- kurvan , berörs av av samtliga starter från flygplatsen och utsätts för ljudnivåer över mer än per genomsnittsdag och natt. Mark- och bedömde att det var utrett att fastigheten utsätts för bullernivåer som överstiger de riktvärden som anges i infrastrukturpropositionen och att fastigheten inte är lämpad med hänsyn till de boendes hälsa. Vidare konstaterade att ett medgivande till byggnationen skulle innebära att utnyttjandet av flygplatsanläggningen påtagligt kan försvåras. Vid en avvägning mellan det allmänna intresset att bebyggelsen inte lokaliseras till en olämplig miljö och den enskildes intresse av att bebygga fastigheten med ett fritidshus bedömde domstolen att det allmänna intresset väger tyngst. Därför bedömdes det sökta bygglovet strida mot bestämmelserna i 2 kap. den äldre plan- och bygglagen32. Det sökta bygglovet på fastigheten beviljades därför inte. Det kan anmärkas att Mark- och miljödomstolen i detta mål använder definitionen mer än per genomsnittsdag och natt, vilket skiljer sig från den definition som diskuteras av och , x överskridanden per dag/kväll (kl. 06- 22). När det gäller risk för att ökad bostadsbebyggelse kan leda till att intresset för en flygplatsverksamhet kan skadas har frågan prövats av Mark- och i ytterligare några mål. Mark- och har i en dom prövat frågan om antagandet av en detaljplan påverkar Saabs intresse av att bedriva tillståndsgiven verksamhet i (mål P 3664-12). Domstolen konstaterade först att det krävs att detaljplanen, efter det tänkta genomförandet enligt planen, på ett oskäligt sätt kan förväntas påverka Saabs möjlighet att bedriva verksamhet enligt nu gällande tillstånd för att detaljplanen ska anses inkräkta på Saabs tillståndsgivna verksamhet med bl.a. provflygning av flygplan. Härefter konstaterade att detaljplanen i fråga syftar till att skapa en permanent lösning för en förskoleverksamhet som redan finns på platsen. Enligt gällande detaljplan ska fastigheten dock nyttjas för bostadsändamål. Mark- och konstaterade också att lämpligheten av en lokalisering av förskoleverksamhet med hänsyn till buller normalt bör bedömas på samma sätt som för en bostad. Det finns enligt dom- 32 Innehållet i de regler som avses i 2 kap. äldre (1987:10) motsvaras av innehållet i regler i 2 kap. nya (2010:900). stolen därför inte skäl att i detta fall ställa strängare krav för en byggnad för förskoleändamål än för en byggnad med bostadsändamål. Mot den bakgrunden bedömde Mark- och att det inte finns någon risk för att den aktuella detaljplanen kan komma att leda till ökad bebyggelse på ett sådant sätt att Saabs intresse riskerar att skadas eftersom den byggnad förskolan bedrivs i redan finns. Detaljplanen fastställdes därför. Mark- och har i ytterligare tre mål rörande nya detaljplaner i prövat frågan om detaljplanen riskerar att skada Saabs intresse att bedriva verksamhet. I samtliga fall fastställde Mark- och nämndens beslut att anta aktuell detaljplan. Nedan följer en redogörelse för två av domstolens avgöranden i dessa fall. I ett mål prövade Mark- och frågan om Saabs intresse av att bedriva verksamhet påverkas av det positiva förhandsbeskedet om bygglov för två bostadshus ( mål P 4259-12). Av betydelse för den bedömningen var enligt domstolen frågan vilka bullervärden som bör beaktas och om Saabs enskilda intresse påverkas. hade i sitt överklagande anfört bl.a. att den sökta byggnationen låg inom ett område som påverkas av bullernivåer överstigande maximal ljudnivå. Mark- och konstaterade först att de riktvärden för trafikbuller som fastställts i infrastrukturpropositionen avspeglar vad som med nuvarande kunskapsläge generellt får anses utgöra en god miljö för boende i bullerhänseende. Av detta följer att bullret som maxvärde utomhus inte bör överskrida . Vidare konstaterade domstolen att infrastrukturpropositionen, tillsammans med och Bo- verkets allmänna råd om tillämpningen av riktvärdena i propositionen, bör kunna tjäna som vägledning för bedömningen av vad som är att anse som en god miljö vid tillståndsprövning och planering. Mark- och uttalade i detta sammanhang särskilt att allmänna råd främst ska tjäna som vägledning vid prövning av flygverksamheter enligt , då även andra faktorer ska vägas in i enlighet med de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. , och att råd syftar till att ge vägledning vid bedömning av ny bebyggelse kring flygplatser. Mark- och bedömde i det aktuella målet att den sökta byggnationen i förhållande till andra bostäder i närheten av Saabs flygverksamhet inte är bullerutsatt. Därför bedömdes att någon konkret risk inte skulle föreligga för att förhandsbeskedet skulle komma att påverka Saabs enskilda intressen av att kunna fortsätta bedriva och utveckla sin verksamhet.