sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — Bakgrunden består av den här inledningen (kapitel 2) samt en översikt som beskriver föräldraförsäkringen, föräldraledigheten och förskolan (kapitel 3). Här finns också en genomgång av de regler som rör kravet på förskola (kapitel 4). Problemet med dröjsmål behandlas i flera steg. Först beskrivs problemets omfattning och utveckling (kapitel 5) och problemets orsaker (kapitel 6). Därefter behandlas dröjsmålens konsekvenser ur olika synvinklar (kapitel 7) och dagens åtgärder mot problemet, bland annat tillsynen och möjligheten att få skadestånd (kapitel 8). Överväganden och förslag är den del som rymmer bedömningar och förslag till nya åtgärder. Vi bedömer att dagens åtgärder inte räcker och föreslår därför en förskolegaranti (kapitel 9). Den består av en tydlig platsdag i skollagen samt en informations- och rapporteringsskyldighet för kommunerna (kapitel 10). Vi föreslår också en ekonomisk kompensation i form av väntepenning till föräldrar som fått vänta för länge (kapitel 11). Den kräver följd- ändringar av olika slag (kapitel 12). Frågor om ikraftträdande och övergångsbestämmelser behandlas också i denna del (kapitel 13). Konsekvenser och övrigt innehåller en genomgång av förslagens konsekvenser i olika avseenden (kapitel 14) och en analys av EU- rätten och väntepenningen (kapitel 15). Därefter redovisas ett antal alternativa lösningar som vi funderat på men valt bort (kapitel 16). Allra sist finns en författningskommentar – en kommentar till de lagar och förordningar som föreslås (kapitel 17). 3 Föräldraförsäkring och förskola Det här kapitlet är en översikt över det stöd som finns för barn och föräldrar i form av föräldraförsäkring, kommunalt vårdnadsbidrag, föräldraledighet, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Reglerna bildar en helhet som har flera funktioner. De ska gynna barnets utveckling och göra det möjligt för föräldrar att kombinera föräldraskapet med arbete eller andra sysselsättningar. Föräldraförsäkringen infördes och består av gravidi- tetspenning, föräldrapenning vid barns födelse eller adoption samt tillfällig föräldrapenning. En tanke med försäkringen är att barnet ska få tillgång till båda sina föräldrar genom att försäkringen täcker en del av deras inkomstbortfall. får kommunerna lämna ett vårdnadsbidrag till föräldrar som vill vara hemma med barnet längre än vad föräldrapenningen tillåter. Bidraget lämnas för barn som är mellan ett och och det är som mest . För att föräldrar ska kunna kombinera föräldraskap och arbete finns det dessutom särskilda bestämmelser om föräldraledighet, som gäller i förhållande till föräldrarnas arbetsgivare. Från och med ska barnet erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av famil- jens situation i övrigt. Kommunen ska normalt erbjuda förskole- plats , vilket är viktigt för att återgången från föräldraledighet till arbete eller andra sysselsättningar ska fungera. Förskolan har byggts ut successivt och kapitlet innehåller en kort genomgång av historiken. är förskolan det första steget i det samlade utbildningssystemet för barn och unga. var över 480 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla barn mellan ett och i befolkningen. Begreppet föräldraförsäkring brukar användas som samlingsnamn för graviditetspenning, föräldrapenning vid barns födelse eller adoption samt tillfällig föräldrapenning. Försäkringen ska vara ett stöd för barnfamiljer tillsammans med förmåner som barnbidrag och underhållsstöd till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. Föräldraförsäkringen infördes och ersatte den tidigare moderskapsförsäkringen. Syftet var bland annat att kvinnor skulle få ökade möjligheter att förvärvsarbeta och män ökade möjligheter att ta ansvar för barnen. Föräldraförsäkringen fördes alltså fram som en viktig jämställdhets- och arbetsmarknadspolitisk reform. Det betonades att en fortsatt snabb utbyggnad av sam- hällets barnomsorg var lika viktig som en förstärkt försäkring.1 Föräldraförsäkringen har därefter byggts ut stegvis genom ett flertal riksdagsbeslut. Den har förlängts och blivit mer komplex men syftet är fortfarande att både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv och arbetsliv. Syftet är också att barnet ska få tillgång till båda sina föräldrar, genom att försäkringen ersätter en del av det inkomstbortfall som är förenat med föräldraledighet.2 Föräldraförsäkringen regleras i socialförsäkringsbalken (SFB) och administrerar de olika förmånerna. Graviditetspenning innan barnet föds En kvinna som är gravid har enligt 10 kap. SFB rätt till graviditets- penning om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till ett annat mindre ansträngande arbete. Graviditetspenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Ersättningen lämnas tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse och längst till och med den elfte dagen före samma tidpunkt. Ersättningsnivån motsvarar av kvinnans SGI. 35–37. 2Se t.ex. SOU 2005:73 s. 77 och 2012:9 s. 67 samt prop. 2012/13:1, utgiftsområde 12, s. 29. Föräldrapenning med anledning av barns födelse Föräldrapenning lämnas för vård av barn med anledning av barns födelse eller vid adoption. Bestämmelserna finns i 11 och 12 kap. SFB. Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete. Med undantag kan föräldrarna inte få ersättning för samma barn och tid. Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Har föräldrarna gemensam vårdnad får de normalt var. utom 60 kan dock avstås till förmån för den andra föräldern. Detta är de så kallade pappamånaderna, även om uttrycket inte finns i lagen. Föräldrapenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. För den som tar ut mindre än hel föräldrapenning räcker dagarna alltså längre. Föräldrapenning lämnas längst till dess att barnet fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret i . Föräldrapenning kan lämnas på tre olika ersättningsnivåer: Sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivån eller grundnivån. Därefter får alla föräldrar ersättning på lägstanivån . kallades förut för garantidagar. Hel föräldrapenning på lägstanivån är alltid . För att få föräldrapenning på sjukpenningnivån krävs det att föräldern är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning och att det kan fastställas en SGI för föräldern. gäller dessutom ytterligare villkor.3 Ersättningen motsvarar i princip av förälderns SGI och föräldrapenning på sjukpenning- nivån är alltså en inkomstbortfallsförsäkring. Vid beräkningen av SGI ingår inkomster upp till tio prisbasbelopp. är den högsta möjliga föräldrapenningen . Den som har en låg SGI eller ingen SGI alls får föräldrapenning på grundnivån, förutsatt att han eller hon i alla fall är försäkrad. Hel föräldrapenning på grundnivån är för tillfället per dag. kan föräldrar som får föräldrapenning under vissa förutsättningar också få jämställdhetsbonus enligt bestämmelser i lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. 3 Det så kallade 240-dagarsvillkoret framgår av 12 kap. 35 § SFB. Tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer Tillfällig föräldrapenning lämnas i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller i samband med att ett barn har avlidit. Bestämmelserna finns i 11 och 13 kap. SFB. I lagstiftningen betecknas föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning tillsammans som föräldrapenningsförmåner. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning bland annat för vård av ett barn som inte fyllt om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet, så kallad VAB. I den situationen kan ersättning lämnas under för varje barn och år. Tillfällig föräldrapenning kan också lämnas i andra situationer, till exempel till en pappa som avstår från förvärvsarbete i samband med ett barns födelse. Tillfällig föräldrapenning är en arbetsbaserad förmån. För att en förälder ska få tillfällig föräldrapenning krävs det därför att han eller hon arbetar i eller av något annat skäl är försäkrad för arbetsbaserade förmåner. I likhet med föräldrapenning på sjuk- penningnivån motsvarar ersättningen av förälderns SGI. Vid beräkningen av SGI för tillfällig föräldra- penning ingår dock endast inkomster upp till 7,5 prisbasbelopp. Närmare om sjukpenninggrundande inkomst Förälderns SGI ligger till grund för såväl graviditetspenning som föräldrapenning på sjukpenningnivån och tillfällig föräldrapenning. SGI ligger också till grund för sjukpenning och flera andra förmåner. Det finns därför skäl att förklara begreppet helt kort. Enligt 25 kap. 2 § SFB är SGI den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. Den som har en tillsvidareanställning med en årslön på exempelvis har alltså, i de flesta fall, samma belopp som SGI. Konstruktionen innebär att den som gör avbrott i sitt arbete normalt förlorar sin SGI. Han eller hon kan då inte få förmåner som graviditetspenning eller föräldrapenning på sjukpenningnivån. I 26 kap. SFB finns dock bestämmelser om SGI-skydd. De innebär att den försäkrade vid vissa förvärvsavbrott kan få behålla sin tidigare SGI, om det är till fördel för honom eller henne. Sådant SGI-skydd gäller enligt 26 kap. 14 § SFB vid graviditet och enligt 26 kap. 15 § vid föräldraledighet. I den senare bestämmelsen anges att SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldra- ledighetslagen (1995:584) och barnet inte fyllt . Skyddet gäller oavsett om föräldrapenning lämnas under den tiden eller inte. När barnet fyllt upphör emellertid SGI-skyddet enligt SFB. Enligt rättspraxis fortsätter det dock att gälla även efter det, om den försäkrade i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden får föräldrapenning.4 En förälder kan alltså förlänga sitt SGI-skydd genom att ta ut föräldra- penning i den omfattning som han eller hon inte förvärvsarbetar. För den som ansöker om föräldrapenning på sjukpenningnivån gäller dessutom ett särskilt skydd enligt 12 kap. 27–30 §§ SFB. Har förälderns SGI sänkts sedan barnet fyllt får nämligen föräldrapenningen grundas på tidigare SGI till dess att barnet fyller . Detta skydd gäller dock endast i fråga om föräldrapenning. får kommuner lämna vårdnadsbidrag med stöd av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. Det är upp till varje kommun att avgöra om vårdnadsbidraget ska införas. Lagen kom till som en familjepolitisk reform i syfte att öka familjers valfrihet och stärka föräldrars makt över sin livssituation.5 Utgångspunkten för vårdnadsbidraget är att det ska utgöra ett alternativ för de föräldrar som vill vara hemma med sitt barn längre än vad föräldrapenningen möjliggör. Med vårdnadsbidraget utsträcks genom att ett uttag av föräldrapenning kan avlösas av ett vårdnadsbidrag fram till dess att barnet fyller . Vårdnadsbidrag får lämnas för barn som har fyllt ett men inte under förutsättning att barnet är folkbokfört i kommunen och inte har en plats i förskola som avser heltid. Vårdnadsbidraget får lämnas tidigast efter det att föräldrapenning med anledning av barns födelse har lämnats för sammanlagt 250 . Det får inte lämnas till den som får föräldrapenning för samma månad. Helt vårdnadsbidrag får uppgå till högst per barn och kalendermånad. Det får bara lämnas för ett barn som inte har 4Se allmänna råd (RAR 2002:2) om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid. 2007/08:91 s. 15–18 och 30. plats i förskola. För ett barn som har förskoleplats på deltid får reducerat vårdnadsbidrag lämnas. Till skillnad från föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är vårdnadsbidraget skattefritt. Av 14 § lagen om kommunalt vårdnadsbidrag framgår att lagen inte inskränker de skyldigheter som en kommun har enligt skollagen. Enligt förarbetena betyder det bland annat att en kommun inte kan erbjuda vårdnadsbidrag i stället för en förskoleplats, om det strider mot barnets vårdnadshavares vilja.6 3.3Föräldrars rätt till föräldraledighet Bestämmelser om när en arbetstagare har rätt att vara ledig från sin anställning finns i föräldraledighetslagen. Syftet är bland annat att underlätta för småbarnsföräldrar att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap.7 Rätten till föräldraledighet är i flera fall knuten till att arbetstagaren får föräldrapenningsförmåner enligt SFB. Enligt föräldraledighetslagen finns det sex former av föräldraledighet: Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har motsvarande föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning). Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning med mera). Hel ledighet eller ledighet i form av förkortning av normal arbets- tid med hälften för en förälder till ett barn för vilket lämnas helt vårdnadsbidrag (ledighet med vårdnadsbidrag). 2007/08:91 s. 71. 1977/78:104 s. 27–31. Till dess att barnet blivit 18 månader har föräldern alltså rätt till ledighet oavsett om föräldrapenning lämnas eller inte. Därefter, tills barnet fyller eller avslutar sitt första skolår, får föräldern vara ledig upp till en fjärdedel utan att föräldrapenning lämnas. I övrigt har föräldern rätt till ledighet endast i den omfattning som han eller hon får en föräldrapenningsförmån eller vårdnadsbidrag. 3.4Förskolan och dess utveckling Allmänt om förskolans utveckling Även förskolan kan betraktas som en del av samhällets stöd till barn och föräldrar. Den ska bidra till barnets utveckling och lärande och ge föräldrarna möjlighet att arbeta, söka arbete eller studera. Förskolan har på så sätt en dubbel funktion. För kvinnor har den organiserade barnomsorgen varit en förut- sättning för förvärvsarbete och kvinnors ökade förvärvsarbete har i sin tur varit en viktig del av den ekonomiska utvecklingen i . Barnomsorgen har därför varit en jämställdhetspolitisk och arbets- marknadspolitisk fråga lika mycket som en utbildningsfråga. Barnomsorgen har byggts ut stegvis och genomgått många förändringar. Barnkrubbor och barnträdgårdar har blivit daghem och lekskolor och dessa har blivit förskolor. Samhället har ökat sitt engagemang och fler och fler barn har fått plats i verksamheterna. som barnomsorgen har föräldraförsäkringen byggts ut och tanken har varit att barnomsorgen ska kunna ta vid när barnets föräldrar kan få föräldrapenning och föräldraledighet. är över 480 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarar av alla barn mellan ett och i befolkningen. I det här avsnittet gör vi en genomgång av förskolans utveckling med fokus på den stora utbyggnad som har skett. Genomgången är översiktlig och syftar bara till att ge läsaren en snabb orientering.8 Man brukar säga att den första barnkrubban i öppnade i . Barnkrubborna var framförallt till för fattiga familjer där mamman arbetade för sin försörjning. 8 Avsnittet bygger på (2006) samt SOU 1997:157 och 2005:73. prövad och det krävdes normalt ett intyg från fattigvården för att få plats. Barnkrubborna drevs ofta av stiftelser eller kyrkliga församlingar och finansierades genom bland annat kollekt och donationer. De var öppna från tidig morgon till sen kväll och barngrupperna var ofta stora. Personalen hade sällan utbildning. De barnträdgårdar (kindergarten) som öppnades kom till från . De hade öppet och hade ett rent pedagogiskt syfte, där leken ansågs viktig. Barnen kom ofta från välbärgade hem och föräldrarna betalade avgifter. Även barnträdgårdarna var oftast privata inrättningar. Barnkrubborna och barnträdgårdarna fyllde alltså delvis olika funktioner. De förra syftade till att småbarnsmammor skulle kunna förvärvsarbeta medan de senare var ett pedagogiskt kom- plement till den uppfostran som barnen fick i sina egna hem. Barnomsorg i det tidiga välfärdssamhället Samhällets ansvar för att bygga ut barnomsorgen diskuterades . De verksamheter som fanns var till stor del privata och i princip oreglerade. Debatten tog fart på allvar 1932 när föreslog att en avgiftsfri och modern barnomsorg av god kvalitet skulle införas i form av så kallade storbarnkammare. Hennes idéer realiserades till viss del genom de lekstugor som HSB inrättade i vissa av sina hyreshus. Den första statliga utredningen om barnomsorg genomfördes . Ordet daghem lanserades för heldagsomsorg medan ordet lekskola fick beteckna kortare tids omsorg. Dessa begrepp levde kvar . Daghem ansågs nödvändiga för att kvinnor skulle kunna förvärvsarbeta men utredarna ansåg att det bästa för barnet var det egna hemmet kompletterat med lekskola. infördes de första statsbidragen för daghem och lekskolor. Utbyggnaden gick dock mycket långsamt och de flesta barn deltog inte alls i de verksamheter som fanns. gick bara ungefär vart tjugonde barn i i daghem och vart tionde i lekskola. tillkom bara 500 nya platser i daghem medan lekskolorna byggdes ut något snabbare. Flera faktorer ledde till att efterfrågan på barnomsorg ökade kraftigt . En stark högkonjunktur rådde och det behövdes arbetskraft. Arbetskraftsinvandringen täckte inte hela behovet och kvinnorna, som till stor del stod utanför arbets- marknaden, behövdes. Välfärdssamhället byggde dessutom på tanken att så många som möjligt skulle försörja sig genom förvärvsarbete – den så kallade arbetslinjen. Kraven på jämställdhet mellan kvinnor och män blev starkare. Kvinnor krävde att få delta i arbets- och samhällslivet på samma villkor som män. Sammantaget ledde detta till att behovet av organiserad barnomsorg blev närmast akut. började utbyggnaden på allvar. Antalet platser i daghem och familjedaghem (dagmamma) ökade från cirka 20 000 till omkring 60 000. blev allt fler verksamheter kommunala. hade av verksamheterna varit kommunala, 1970 var motsvarande andel . tillsattes Barnstugeutredningen.9 Uppdraget var bland annat att utreda barnomsorgens pedagogiska innehåll och att utarbeta riktlinjer för barnomsorgsplanering. Resultatet blev flera omfattande betänkanden som på många sätt lade grunden för den fortsatta utvecklingen. Utredningen föreslog bland annat att daghem och lekskolor skulle förenas under namnet förskola. Förskolan skulle vara till för alla barn och den skulle både demokratiseras och moderniseras. Arbetslag, åldersblandade grupper, normalisering av barn med funktionshinder, temaarbeten, lekens betydelse och föräldrasamarbete var några saker som hölls fram. Utredningen tog även ställning till behovet av utbyggnad, hur behovsberäkningar skulle göras och hur kommunerna skulle planera barnomsorgen. Förslagen ledde till att den första lagen på barnomsorgens område antogs av 1973. Lagen (1973:1205) om förskoleverksamhet antogs 1973 och trädde i kraft 1975.10 Den medförde en ny terminologi genom att begreppet förskoleverksamhet infördes. Det omfattade förskola, organiserad antingen som daghem eller deltidsgrupp, samt familjedaghem och 9Se SOU 1972:26 och 1972:27. 1973:136, bet. 1973:SoU30 och rskr. Föräldraförsäkring och förskola 2013:41 annan kompletterande förskoleverksamhet. Kommunerna utsågs till huvudmän för samtliga verksamheter. Enligt lagen var kommunerna skyldiga att erbjuda förskola för alla sexåringar . Den skulle vara kostnadsfri och kom att kallas för allmän förskola. Barn som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behövde särskilt stöd i sin utveckling skulle så långt som möjligt få plats redan . Kommunerna skulle vidare, genom förskola, familjedaghem eller på annat sätt, så långt som möjligt sörja för att de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller av andra skäl behövde omvårdnad fick sådan omvårdnad. För att skapa förutsättningar för en fortsatt snabb utbyggnad för barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrar skulle det i varje kommun finnas en plan för utbyggnaden av förskole- verksamheten. Planen skulle avse en femårsperiod och innehålla en redovisning av behovet av förskoleverksamhet och på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunen skulle tillgodose detta. Denna reglering fördes senare över till lagen (1976:381) om barnomsorg,11 och därefter till socialtjänstlagen (1980:620)12 men i sak kom den att förbli i stort sett oförändrad ändra . Trots den nya lagen och de politiska initiativen rådde det stor brist på platser inom förskoleverksamheten. hade knappt var tionde barn plats och utbyggnaden var därför den stora politiska frågan. En överenskommelse mellan regeringen och 1975 innebar att 100 000 nya daghemsplatser skulle byggas och att även familjedaghemmen skulle byggas ut. Regeringen höjde bidragen till kommunerna kraftigt. ökade också antalet barn i daghem från 33 000 till 135 000 och i familjedaghem från 32 000 till 125 000. Trots det var det fortfarande av barnen som hade plats i förskoleverksamheten, som andelen småbarnsmammor som förvärvsarbetade hade ökat till . Många kommuner inrättade kösystem av olika slag men kötiden för en plats kunde uppgå till och väntetiderna medförde stora problem för de föräldrar som drabbades. Många fick ta hjälp av släktingar, grannar eller privata dagmammor och flera föräldra- kooperativ öppnade. såg situationen olika ut på olika håll i landet. I vissa kommuner kunde barnen få en plats i förskole- verksamhet nästan direkt efter avslutad föräldraledighet. 1975/76:92, bet. 1975/76:SoU28 och rskr. 1975/76:219. 1979/80:1, bet. 1979/80:SoU44 och rskr. 1979/80:385. Principbeslut och privata alternativ Utbyggnaden av förskoleverksamheten till full behovstäckning var den stora frågan även och 1985 fattade ett principbeslut om förskola för alla barn.13 Genom beslutet lade fast principerna för att förverkliga en rätt för alla barn att delta i barnomsorgsverksamhet från ett och till dess att de började skolan. Åldersgränsen valdes eftersom avsikten var att förlänga föräldraförsäkringen . Målsättningen skulle främjas genom en planmässig utbyggnad så att barnomsorgen var fullt utbyggd . Inga lagändringar beslutades men statsrådet angav han tänkte återkomma med ett förslag om en lagstiftad rätt till förskola för alla barn. Trots fortsatt utbyggnad kunde kommunerna emellertid inte åstadkomma nya platser i den takt som behövdes. Bidragande orsaker var ett ökat barnafödande samt att ännu fler kvinnor än arbetade och gjorde det i större omfattning. Mor- och farföräldrar arbetade dessutom ofta själva och var inte ett alternativ för barntillsyn på samma sätt som . Sammantaget ökade efterfrågan på platser kraftigt och rätten till förskola för alla barn fick skjutas . lyftes också frågan om privata alternativ till kommunernas förskoleverksamhet. Kostnaderna för verksamheten hade ökat och de borgerliga partierna menade att privat verksamhet kunde vara både billigare och bättre än . Privata verksamheter kunde visserligen redan få tillstånd att verka men frågan var om statsbidrag dessutom skulle kunna lämnas för dem. Den socialdemokratiska regeringen motsatte sig vinstdrivande barnomsorg och 1984 fattades det beslut om när statsbidrag skulle kunna lämnas till alternativa barnomsorgsformer.14 Beslutet innebar att bidrag inte kunde lämnas för daghem som drevs i uppenbart vinstsyfte.