sou · H1B350 · 2013-07-10 00:00:00 — Den skattskyldige ska också samtycka till varje kontroll som gör det möjligt för den behöriga myndigheten i destinations- medlemsstaten att förvissa sig om att varorna faktiskt har mottagits och att den punktskatt som belastar varorna har erlagts i detta land. En möjlighet till återbetalning av den punktskatt som erlagts i den medlemsstat där varorna släpptes för konsumtion framgår av arti- kel 33.6. Oavsett vem som är skattskyldig ska transporterna av de punkt- skattepliktiga varorna åtföljas av ett s.k. förenklat ledsagardoku- ment som bl.a. utvisar att punktskattegaranti har ställts för varorna (artikel 34.1). Detta krav gäller emellertid inte vid regelrätt distans- försäljning. Införsel genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand Skyldigheten att betala alkoholskatt följer av lagen (1994:1564) om alkoholskatt (LAS). Vid distansförsäljning, dvs. när transporten sker av säljaren eller för säljarens räkning, är säljaren skattskyldig och denne ska hos ställa säkerhet för betalning av skatten på de varor som sänds från det andra EU-landet (15 §). En distansförsäljare ska företrädas av en representant som är etablerad i och denne ska vara godkänd av (15 a §). En distansförsäljare som endast vid ett enstaka tillfälle säljer alkohol- varor till någon i behöver dock inte företrädas av en särskild representant. I stället ska denne, innan varorna avsänds från det andra EU-landet, anmäla sig till och ställa säkerhet för skatten på varorna (15 b §). Den som tar emot varor vid distans- försäljning är dock skattskyldig för punktskatten här i i stället för säljaren, om säljaren underlåter att ställa säkerhet för den svenska skatten (8 § första stycket 5). Denne ska anmäla varorna till och ställa säkerhet för betalning av skatten på dessa. Ställd säkerhet får tas i anspråk om skatten inte betalas i rätt tid (16 §). Om transporten inte sker av säljaren eller för dennes räkning är den som för in eller tar emot de beskattade varorna skattskyldig (8 § första stycket 5). Denne ska anmäla varorna till och ställa säkerhet för betalning av skatten på dessa. Ställd säkerhet får tas i anspråk om skatten inte betalas i rätt tid (16 §) Den som ansvarar för en flyttning av beskattade alkoholvaror till en svensk ort via ett annat EU-land ska upprätta ett särskilt transportdokument, ett förenklat ledsagardokument (25 § första stycket 1). Detta gäller dock inte vid distansförsäljning. Ledsagardokumentet ska åtfölja varorna under flyttningen (25 § andra stycket). Kravet på åtföljande gäller under hela flyttningen från avsändaren till mottagaren (prop. 2009/10:40 s. 181). Det för- enklade ledsagardokumentet ska innehålla uppgifter om avsändaren, mottagaren, transportören och en beskrivning av varorna. 14 Tillsyn, kontroll och sanktioner När det gäller försäljning och införsel av alkoholdrycker har flera myndigheter tillsyns- och kontrolluppgifter. Statens folkhälso- institut (FHI) ansvarar för den övergripande tillsynen av efter- levnaden av alkohollagen (2010:1622), AL (9 kap. 1 § första stycket AL). FHI har till uppgift att på nationell nivå utöva tillsyn över efterlevnaden av alkohollagen och angränsande föreskrifter för att garantera att all försäljning av alkohol sker ansvarsfullt och att lagar och bestämmelser på alkoholområdet efterlevs. Arbetsuppgifterna omfattar i första hand att: ge ut föreskrifter och allmänna råd, följa och utvärdera vilka konsekvenser nya regler på alkohol- området får, ansvara för insamling och statistik bearbetning av uppgifter som rör partihandel, tillverkning och registrerad försäljning av sprit- drycker, vin, starköl och öl och andra jästa alkoholdrycker, rådgivning, information och utbildning till stöd för tillsyns- ansvariga på regional och lokal nivå, och övervaka att kommunernas tillståndsgivning på serverings- området utvecklas i överensstämmelse med lagens intentioner. I uppgiften som central tillsyns- och uppföljningsmyndighet på alkoholområdet ingår också att beskriva utvecklingen samt löpande utvärdera behovet av förändringar i lagstiftningen för att de alkohol- politiska målen ska uppnås. Tillsyn, kontroll och sanktioner FHI har också tillsyn över handeln med teknisk sprit och alkohol- haltiga preparat samt över tillverkningen av sprit och alkohol- drycker. Den operativa tillsynen över efterlevnaden av bestämmelserna om servering av alkoholdrycker och detaljhandel med folköl be- drivs av kommunerna, tillsammans med polismyndigheten (9 kap. 2 § första och andra stycket AL). Länsstyrelserna har ett direkt ansvar som regional tillsynsmyndighet med uppgift att ge råd och stöd och övervaka kommunernas verksamhet (9 kap. 1 § andra stycket AL). 14.2.1Godkännande, tillstånd och anmälan Handel med alkohol är strikt reglerad enligt alkohollagen och före- mål för olika krav på godkännande, tillstånd eller anmälnings- skyldighet. En näringsidkare som bedriver detaljhandel med eller servering av folköl för försäljning till konsumenter ska sålunda anmäla försäljningen hos den kommun där försäljningen sker. Anmälan ska göras innan försäljningen påbörjas (5 kap. 5 § tredje stycket respektive 8 kap 8 § tredje stycket AL). För att få servera spritdrycker, starköl, vin och andra jästa alko- holdrycker behövs som huvudregel att serveringstillstånd av den kommun där serveringsstället är beläget (8 kap. 1 § första stycket AL). Ett sådant tillstånd får endast meddelas den som visar att han eller hon med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhåll- anden) samt omständigheterna i övrigt är lämplig att utöva verk- samheten samt att verksamheten kommer att drivas i enlighet med de krav som ställs upp i alkohollagen (8 kap. 12 § första stycket AL). Sökanden kan åläggas att ge in utdrag från kronofogde- myndigheten, intyg från skattemyndigheten om momsregistrering m.m., konkursfrihetsintyg från tingsrätten, intyg om utbildningar och tidigare anställningar, hyreskontrakt, köpeavtal och finansierings- plan. Vid konstaterade brister, dvs. när inte längre de förutsätt- ningar som gäller för meddelande av tillstånd föreligger, kan admini- strativa åtgärder vidtas (se avsnitt 14.3.1 nedan). För att erhålla ett serveringstillstånd ska sökanden vidare avlägga ett prov som visar att han eller hon har de kunskaper om alkohollagen och anslutande föreskrifter som krävs för att på ett författningsenligt sätt utöva Tillsyn, kontroll och sanktioner serveringsverksamheten (8 kap. 12 § andra stycket AL). Kommunen har rätt att ta ut en avgift för tillsynen av den som har serverings- tillstånd och av den som bedriver anmälningspliktig detaljhandel med eller servering av folköl (8 kap. 10 § tredje stycket AL). Den som bedriver försäljning av folköl är skyldig att utöva särskild kontroll (egenkontroll) över försäljningen och svara för att per- sonalen har tillräckliga kunskaper om vad som gäller för denna. För egenkontrollen ska det finnas ett särskilt program (5 kap. 5 § fjärde stycket AL). Ett sådant program bör beskriva hur personalen ska få utbildning i alkohollagens bestämmelser. Detta gäller framförallt hur ålderskontrollen för 18-årsgränsen ska tillämpas. Det ska fram- gå vilka rutiner kassapersonalen ska tillämpa för att undvika för- säljning till underåriga, märkbart påverkade eller köp till någon som inte själv skulle ha rätt att köpa folköl. Inom ramen för egenkontrollen används ofta kontrollköp (i vissa sammanhang även betecknat test- eller provköp) som en metod för näringsidkare att internt kontrollera efterlevnaden av de regler som verksamheten har att förhålla sig till. Exempelvis genomför Systembolaget testköp för att kontrollera hur de egna butikerna lyckas med att kontrollera kundernas ålder. Systembolagets policy är att alla ska visa legitimation, varför provköpen genomförs av personer i åldern 20–. Vid de ca 5 700 testköp som genomfördes kontrollerades legitimation i 95 pro- cent av fallen. Även de stora dagligvarukedjorna använder sig av metoden. Provköp har tidigare använts även av kommunerna vid deras tillsyn enligt alkohollagen. () har i två fall, och , granskat provköp som metod för tillsyn enligt alkohollagen. Båda fallen gällde tillsyn av folkölsförsäljning. I sitt beslut slår JO fast att det i myndigheters verk- samhet inte är tillåtet att utföra provköp med hjälp av minderåriga. JO hävdar i beslutet att en myndighets användning av Tillsyn, kontroll och sanktioner provköp för ålderskontroll är att se som en dold tillsynsmetod och att detta inte är tillåtet med mindre än att metoden ges lagstöd. tillsattes en arbetsgrupp med uppdrag att utreda om provköp bör införas som metod för tillsyn enligt alkohollagen, tobakslagen, lagen om handel med vissa receptfria läkemedel samt vid handel med nikotinläkemedel enligt lagen om handel med läke- medel. Uppdraget redovisades i rapporten – ålders- kontroll vid försäljning av folköl, tobak och receptfria läkemedel (Ds 2012:11). I denna föreslås ett införande av nya bestämmelser om kontrollköp vid tillsyn av detaljhandel med folköl och tobak samt försäljning av receptfria läkemedel i andra butiker än öppen- vårdsapotek. Kontrollköp innebär att tillsynsmyndigheten genom- för ett för näringsidkaren dolt köp i syfte att kontrollera om näringsidkaren, dennes företrädare eller personal vid försäljningen förvissar sig om kundens ålder, till exempel genom legitimations- kontroll. Syftet med lagförslagen är att ge myndigheterna möjlighet att kunna bedriva effektiv tillsyn på annars svårkontrollerade om- råden. Genom lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (LPK) finns ett system för kontroll av bl.a. yrkesmässiga vägtransporter av punktskattepliktiga varor. Enligt lagen får en punktskattepliktig vara förflyttas endast om kraven i fråga om elektroniskt administrativt dokument, admini- strativ referenskod, ersättningsdokument, förenklat ledsagardoku- ment, säkerhet och anmälningsskyldighet är uppfyllda (1 kap. 6 §). När det gäller punktskattepliktiga varor i vägtransporter som är eller kan antas vara omfattade av 1 kap. 6 § får , enligt 2 kap. 1 §, kontrollera att varorna transporteras i enlighet med den bestämmelsen (transportkontroll). Transportkontroll får ske under pågående transport och då varor på-, av eller omlastas i direkt anslut- ning till transport. får transportkontroll också företas i en lokal för på-, av- eller omlastning om det kan antas att punktskattepliktiga varor förvaras i en sådan lokal under en pågående flyttning. Vid transportkontroll får under- söka transportmedel, lådor, behållare eller andra utrymmen i trans- portmedel, containrar eller tankar där punktskattepliktiga varor kan Tillsyn, kontroll och sanktioner förvaras under transport. Vid transportkontroll i lokal får även utrymmen i lokalen där punktskattepliktiga varor förvaras eller kan antas förvaras undersökas. får vidare eftersöka och granska administrativa referenskoder, ersättningsdokument, förenklade led- sagardokument och andra handlingar som kan vara av betydelse för beskattningen. Vid transportkontroll i lokal får dock inte utrym- men i lokalen undersökas i syfte att söka efter sådana handlingar. Om kraven i 1 kap. 6 § inte är uppfyllda får tullen omhänderta de punktskattepliktiga varorna (2 kap. 9 §). Om skattskyldighet föreligger för omhändertagen punktskattepliktig vara ska Tull- verket besluta om skatt på varan om skattskyldighet har inträtt och varan har transporterats i strid med 1 kap. 6 § (2 kap. 13 §). 14.3.1Administrativa sanktioner enligt alkohollagen Alkohollagen tillhandahåller ett antal administrativa sanktioner som kan riktas mot aktörer som bedriver verksamhet som närmare regleras i lagen. Om en innehavare av ett serveringstillstånd inte följer de bestämmelser som gäller för servering enligt alkohollagen får kommunen meddela en erinran, eller i allvarligare fall eller vid upprepade överträdelser, en varning (9 kap. 17 § AL). Har till- ståndshavaren brutit mot alkohollagen på ett sådant sätt att varning inte är en tillräckligt ingripande åtgärd, eller att denne har tilldelats en eller flera varningar utan att de förhållanden som föranlett var- ningen har rättats till, ska kommunen återkalla serveringstillståndet (9 kap. 18 § 3 AL). Om bestämmelserna i alkohollagen inte följs vid detaljhandel med eller servering av folköl får kommunen förbjuda den som be- driver försäljningen att fortsätta med denna eller, om förbud är en alltför ingripande åtgärd, meddela en varning (9 kap. 19 § första stycket AL). Förbud kan inskränkas till att gälla för vissa närmare angivna tider eller under vissa närmare angivna omständigheter. Förbud meddelas för av eller, vid upprepade eller allvarlig försummelse, räknat från det att den som bedriver försäljningen fått del av beslutet (9 kap. 19 § andra stycket AL). Tillsyn, kontroll och sanktioner I 11 kap. alkohollagen finns bestämmelser om straffansvar för olika förfaranden som står i strid med alkohollagens bestämmelser. Bland dessa kan särskilt nämnas följande. Olovlig försäljning av alkoholdrycker Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer alkoholdrycker utan rätt enligt alkohollagen döms för olovlig försäljning av alko- holdrycker till böter eller fängelse i högst eller, om brottet har begåtts uppsåtligen och är grovt, till fängelse i lägst och högst (11 kap. 3 första stycket 1). Olovligt innehav av alkoholdrycker Den som innehar alkoholdrycker i syfte att olovligen sälja dem döms för olovligt innehav av alkoholdrycker till böter eller fängelse i högst (11 kap. 6 §). Olovligt anskaffande av alkoholdrycker Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anskaffar, överlämnar eller bjuder på alkoholdrycker i strid med 3 kap. 9 § alkohollagen döms för olovligt anskaffande av alkoholdrycker till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst (11 kap. 7 §). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller lämnar ut alkoholdrycker i strid med 3 kap. 7 eller 8 §§ alkohollagen till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som är märkbart be- rusad av alkohol eller annat berusningsmedel döms, enligt 11 kap. 9 § första stycket AL, för olovlig dryckeshantering till böter eller fängelse . För olovlig dryckeshantering döms också, enligt andra stycket, den som: Tillsyn, kontroll och sanktioner 1.förvarar alkoholdryck i strid med 3 kap. 2 § första stycket eller 8 kap. 24 § tredje stycket, 2.tillåter alkoholförtäring i strid med 8 kap. 24 § första eller andra stycket, 3.säljer folköl i strid med förbud som meddelats enligt 9 kap. 19 §, eller 4.serverar alkoholdrycker i strid med förbud som meddelats enligt 9 kap. 20 §. Bestämmelsens tredje stycke innehåller en ansvarsfrihetsregel som stadgar att den som i strid med 3 kap. 2 § första stycket eller 8 kap. 24 § tredje stycket förvarar alkoholdryck, inte ska dömas till ansvar om det av omständigheterna framgår att drycken var avsedd för annat än försäljning eller förtäring på platsen (11 kap. 9 § tredje stycket). I lagen (2000:1225) om straff för smuggling finns bestämmelser om ansvar för bl.a. olovlig införsel av sprit och alkoholdrycker. Enligt 3 § döms den som i samband med införsel till landet av en vara som omfattas av ett särskilt föreskrivet förbud mot eller vill- kor för införsel, uppsåtligen bryter mot förbudet eller villkoret genom att underlåta att anmäla varan till tullbehandling, för smugg- ling till böter eller fängelse i högst . Om det inte är uppenbart oskäligt ska vara som varit föremål för brott enligt lagen förverkas. 14.3.4Sanktionsbestämmelserna i lagen om punktskattekontroll Om en gärning inte är belagd med straff i lagen om straff för smuggling kan i stället straffansvar i stället inträda enligt sanktions- bestämmelserna i . Tillsyn, kontroll och sanktioner Olovlig förflyttning av punktskattepliktiga varor Den som, utan att uppfylla kraven i 1 kap. 6 § LPK, uppsåtligen förflyttar punktskattepliktiga varor inom , för in punkt- skattepliktiga varor till från ett område som tillhör EU:s punktskatteområde, eller för ut punktskattepliktiga varor från och därigenom ger upphov till fara för att en myndighets kontrollverksamhet med avseende på varuförflyttningen allvarligt försvåras döms för olovlig förflyttning av punktskattepliktiga varor (5 kap. 1 §). Olovlig befattning med punktskattepliktiga varor Den som i stället uppsåtligen emballerar, transporterar, förvarar, döljer, bearbetar, förvärvar eller överlåter punktskattepliktiga varor som varit föremål för brott som avses i 2–4 §§ skattebrottslagen (1971:69) döms, om brottet rör skatt enligt lagen om alkoholskatt, för olovlig befattning med punktskattepliktiga varor (5 kap. 1 a § första stycket LPK). I vissa fall ska, enligt 4 kap. 1 § LPK, en särskild avgift (transport- tillägg) påföras avsändande upplagshavare eller registrerad avsändare vid överträdelser av bestämmelserna i lagen om punktskatte- kontroll. Så är fallet om administrativ referenskod eller ersättnings- dokument inte följer med transporten eller säkerhet inte ställts för denna i föreskriven utsträckning. Transporttillägg ska också påföras en skattskyldig om anmäl- ningsskyldighet eller skyldighet att ställa säkerhet som följer av bl.a. 16 § lagen om alkoholskatt inte iakttagits, eller säljare som vid distansförsäljning enligt bl.a. 15 eller 15 b § lagen om alkoholskatt inte ställt säkerhet på föreskrivet sätt. Transporttillägg ska även påföras en förare som inte har med sig föreskrivet förenklat ledsagardokument vid flyttning av punkt- skattepliktiga varor som beskattats i ett annat EU-land. Detsamma gäller den som äger, eller innehar med nyttjanderätt, en lokal där punktskattepliktiga varor förvaras för på-, av- eller omlastning under en pågående flyttning, om föreskrivet förenklat ledsagardokument Tillsyn, kontroll och sanktioner vid flyttning av punktskattepliktiga varor som beskattats i ett annat EU-land inte tillhandahålls vid transportkontrollen Transporttillägget är tjugo procent av de punktskatter som be- löper på eller kan antas belöpa på de varorna. 15Dagens e-handel med alkoholdrycker 15.1E-handelns utveckling och utbredning vid (SoRAD) har regeringens uppdrag att löpande följa alkoholkonsumtionen i . Inom ramen för Monitor- projektet har SoRAD löpande tagit fram och sammanställt statistik avseende köp av alkohol via internet sedan 2004.1 Rapporten alkohol – En kartläggning av självrapporterade alkoholbeställningar via Internet 2004–2012 (Forskningsrapport nr 65) innehåller en samman- ställning av statistik –, där tyngd- punkten ligger på köp av alkohol via internet. Av rapporten framgår att andelen av befolkningen som har beställt alkoholdrycker via internet är förhållandevis liten. Andelen har dock ökat med . uppgick andelen till , vilket motsvarar ca 90 000 per- soner. De preliminära siffrorna för , som alltså baseras på data från tyder på att den ökning som skedde är stabil. Utvecklingen illustreras i diagram 15.1 nedan. 1 Statistiken baseras på månadsvisa frågeundersökningar med 1 500 personer. Populationen i de månatliga undersökningarna är ett representativt urval av svensktalande personer i i åldrarna 16–. Intervjuerna har skett per telefon med hjälp av CATI (Computer Aided Telephone Interviews) och genomförts av (numera Synovate). Dagens e-handel med alkoholdrycker Källa: SoRAD. Andra undersökningar indikerar att andelen personer som har beställt alkoholdrycker via internet är något högre än vad SoRAD:s siffror visar. Enligt en undersökning som lät genom- föra hade fyra av tio tillfrågade personer beställt alko- hol på internet eller kände någon som hade gjort det.2 En annan undersökning som lät genomföra visade att knappt en av tio hade köpt alkoholhaltiga drycker via internet det senaste året.3 Som närmare redogjorts för i av- snitt 10.9.2 visar den undersökning som vi har låtit genomföra att av de tillfrågade hade beställt alkoholdrycker via internet. De spretande resultaten kan naturligtvis ha flera förklaringar. För- utom undersökningsmetoder och urval kan konstateras att frågorna i nämnda undersökningar skiljer sig något åt. SoRAD mäter internet- beställningar av alkohol genom att fråga om respondenten under 2Undersökningen utfördes av Novus och bestod av en enkätundersökning bland 1 000 per- soner. Intervjupersonerna utgjorde ett representativt urval av befolkningen . 3Marknadsföring av alkoholhaltiga drycker i digitala kanaler, rapport . Resultatet baseras på en datainsamling med hjälp av SnabbaSvars webbaserade paneler. Totalt 1 046 svarande. Dagens e-handel med alkoholdrycker beställt alkohol till direkt från ett utländskt företag, t.ex. genom internet. I sammanhanget kan noteras att det av den undersökning som vi har låtit genomföra framgår att endast ca en tredjedel av de respondenter som tagit del av erbjudanden om att köpa alkoholdrycker via internet upplevde att företaget som tillhandahöll erbjudandet var utländskt. Lika stor an- del uppgav att de var osäkra (se avsnitt 10.9.2) Av SoRADs rapport framgår vidare att internetbeställningar av alkohol även mängdmässigt är ett förhållandevis begränsat fenomen. Den genomsnittliga beställningsmängden, utslaget på hela befolk- ningen, var som lägst (0,ren alkohol per person), men har därefter ökat och uppgick den totala mängden till 0,07 ren alkohol per person. SoRADs preliminära siffror för tyder på en viss nedgång års beställningsmängder. Ut- vecklingen illustreras i diagram 15.2 nedan. Källa: SoRAD. Diagram 15.3 nedan visar hur utvecklingen ser ut när mängden alkohol i stället slås ut på de respondenter som uppger sig ha be- ställt alkoholdrycker via internet. Dagens e-handel med alkoholdrycker Av SoRADs rapport framgår att vin utgör den vanligaste beställningsvaran (fram var det vanligare att beställa spritdrycker). De preliminära siffrorna för tyder inte på någon förändring i det avseendet. Det är oklart exakt hur många e-handelsaktörer som verkar på den svenska marknaden och det är också svårt att få en tillförlitlig bild av storleken av den samlade omsättningen från denna handel. Det kan dock konstateras att antalet aktörer som regi- strerat sig vid som distansförsäljare har ökat kraftigt . Detsamma gäller de totala skatteinbetalningarna från dessa, se tabell 15.1 nedan. Dagens e-handel med alkoholdrycker Det bör noteras att försäljningen av alkoholdrycker från aktörer som inte är registrerade som distansförsäljare hos inte finns med i siffrorna ovan. Vad gäller dessa aktörer är mörkertalet i princip totalt. Tullens omhändertaganden av alkoholdrycker beställda på internet indikerar dock att betydande mängder alkoholdrycker härrör från sådana företag. Utvecklingen illustreras i tabell 15.2 nedan. Som närmare redogjorts för i avsnitt 13.2.2 åligger det en svensk köpare som själv ordnar med transporten av alkoholdryckerna till att anmäla införseln till och ställa säkerhet för Dagens e-handel med alkoholdrycker Det kan konstateras att antalet anmälningar har ökat , från 2007 till 20124, men det går natur- ligtvis inte att utifrån anmälningarna dra några egentliga slutsatser om e-handelns verkliga omfattning. Avslutningsvis kan nämnas att en av de största e-handels- aktörerna på den svenska marknaden, enligt en artikel i internet- tidningen of , hade ca 400 000 medlemmar och en marknadsandel motsvarande av viner i . SoRADs undersökningar visar att det är fler män än kvinnor som beställer alkohol via internet och de beställer också totalt sett en större genomsnittlig mängd alkohol per tillfälle. Internetbeställ- ningar av alkohol är vanligast förekommande i ålderskategorin 30– . Mängden beställd alkohol är däremot inte större än bland de yngsta, trots att dessa har betydligt färre antal beställningar. Indi- vider med en utbildningsnivå högre än grundskola handlar oftare alkohol på internet. Däremot köper personer med universitets- eller högskoleutbildning mindre mängder per beställningstillfälle än personer med endast grundskole- eller gymnasieutbildning. En hög inkomst förefaller samvariera med att beställa alkohol via internet.