sou · H1B316 · 2013-03-08 00:00:00 — då rapporten skrevs hade alla medlemsstater utom , , och kölappssystem i sina eftergiftsprogram. har och reviderat sina program och i samband därmed infört kölappssystem.83 Det är nu alltså endast och som saknar möjligheten att bevilja kölapp för eftergiftsansökningar. 78Modellprogrammet, p. 79Modellprogrammet, p. 80Report on Assessment of the state of Convergence, p. 81Report on Assessment of the state of Convergence, 82Report on Assessment of the state of Convergence, p. 83Report on Assessment of the state of Convergence, p. infördes vissa ändringar i modellprogrammet. Ändringarna innebar att de nationella konkurrensmyndigheterna ska kunna ta emot summariska ansökningar avseende alla typer av eftergift och nedsättning. Vidare förtydligades att summariska ansökningar ska leda till att företagen beviljas en summary application marker, vilket innebär en kölapp på obestämd tid.84 Kommissionen presenterade ett meddelande om befrielse från eller nedsättning av böter. Meddelandet byggde på principen att företag som samarbetar med kommissionen i kartellärenden under vissa omständigheter kunde få en förmånligare behandling än övriga inblandade företag. Enligt meddelande kunde nedsättning ske på tre nivåer. Meddelandet innehöll inte en uttömmande beskrivning av de situationer i vilka det kunde komma i fråga att sätta ned bötesbelopp eller avstå från att ålägga böter. antog kommissionen ett nytt meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden. Det nya meddelandet ställde i stort sett samma krav för immunitet som det nuvarande eftergiftsprogrammet. Kommissionens nu gällande eftergiftprogram trädde 2006 och finns i kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden.85 Syftet med den revidering av eftergiftsprogrammet som skedde i och med tillkännagivande var en anpassning till modellprogrammet, som då hade utarbetats inom ECN. Kommissionens eftergiftsprogram har fullt ut anpassats till modellprogrammet. Kommissionen beviljar eftergift för företag som meddelar sitt deltagande i en misstänkt kartell om företaget är det första att inkomma med upplysningar och bevismaterial som enligt kommissionen ger den möjlighet att antingen utföra en målinriktad inspektion med anledning av en misstänkt kartell (typ 1 A) eller konstatera en överträdelse av artikel 101 i EUF-fördraget i 84MEMO/12/887 av , 12-887_en.htm 85Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (EUT C 298, 8.12.2006 p. 17, Celex 52006XC1208(04)). samband med en misstänkt kartell (typ 1 B).86 En förutsättning för att ett företag ska beviljas eftergift är att det samarbetar med kommissionen, tillhandahåller all relevant information, inte förstör bevis, inte avslöjar att det ansökt om eftergift och upphör med sitt deltagande i kartellen.87 Kommissionen har beslutanderätt och behöver inte tillstånd från domstol för att genomföra målinriktade inspektioner hos företag.88 För att kommissionen ska utföra en målinriktad inspektion med anledning av en eftergiftsansökan kräver kommissionen att företaget lämnar en företagsredogörelse som innehåller en detaljerad beskrivning av den misstänkta kartellen; Namn och adress till alla som deltagit i kartellen, kartellens mål, aktiviteter och arbetsmetoder, berörda produkter eller tjänster, geografisk omfattning, varaktighet och en uppskattning av de marknadsvolymer som påverkats av den misstänkta kartellen. Förutom företagsredogörelsen ska företaget också lämna de bevis rörande den misstänkta kartellen som det har tillgång till när ansökan lämnas in.89 I punkterna 14–22 i tillkännagivandet redogörs för kommissionens förfarande i samband med handläggning av eftergiftsansökningar. (14)Ett företag som vill ansöka om immunitet mot böter skall kontakta kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Företaget kan antingen först ansöka om en så kallad markering eller lämna en formell ansökan om immunitet mot böter för att uppfylla villkoren i 8 a eller 8 b. Kommissionen behöver inte beakta ansökningar om immunitet mot böter som har lämnats efter det att meddelandet om invändningar har utfärdats. (15)Kommissionen kan bevilja en markering som skyddar sökandens plats i kön för en period som fastställs från fall till fall för att det skall vara möjligt att samla ihop de uppgifter 86Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, p. 87Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, p. 88Däremot kan sådant tillstånd behövas ifråga om inspektioner hos andra än de misstänkta företagen och hos privatpersoner. 89Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, p. och bevis som krävs. För att kunna komma i fråga för en markering skall den sökande meddela kommissionen sitt namn och sin adress och lämna uppgifter om parterna i den misstänkta kartellen, om de berörda produkterna och områdena, om uppskattad varaktighet av den misstänkta kartellen och om vilken form av kartellbeteende det är fråga om. Sökanden bör också underrätta kommissionen om tidigare eller eventuella framtida ansökningar om förmånlig behandling hos andra myndigheter i samband med den misstänkta kartellen och motivera sin begäran av en markering. Om kommissionen beviljar en markering, fastställer den en tidsfrist inom vilken den sökande skall fullfölja sin markering genom att lämna de uppgifter och bevis som krävs för att få immunitet. Företag som har beviljats en markering kan inte fullfölja den genom att göra en formell ansökan i hypotetiska ordalag. Om den sökande fullföljer sin markering inom den tidsfrist som kommissionen har fastställt kommer de uppgifter och bevis som den sökande har lämnat att anses ha lämnats den dag då markeringen beviljades. (16)Ett företag som lämnar en formell ansökan om immunitet till kommissionen skall (a)förse kommissionen med alla uppgifter och bevis i enlighet med punkterna 8 och 9 om den misstänkta kartellen som den har tillgång till, inklusive företagsredogörelser, eller (b)inledningsvis lägga fram uppgifterna och bevismaterialet i hypotetiska ordalag. I detta fall måste företaget dock lägga fram en detaljerad beskrivande förteckning över det bevismaterial som det ämnar avslöja vid ett senare överenskommet tillfälle. Denna förteckning skall noggrant avspegla bevismaterialets art och innehåll, som den skall slå vakt om förteckningens hypotetiska karaktär. Kopior av dokument där de känsliga uppgifterna har avlägsnats får användas för att visa bevismaterialets art och innehåll. Namnet på det ansökande företaget och på andra företag som deltar i den misstänkta kartellen behöver inte avslöjas förrän det bevismaterial som anges i ansökan har lämnats in. Den produkt eller tjänst som berörs av den misstänkta kartellen, dess geografiska omfattning och uppskattad varaktighet av kartellen måste dock anges tydligt. (17)På begäran lämnar Generaldirektoratet för konkurrens ett mottagningsbevis som bekräftar dagen för mottagandet av företagets ansökan om immunitet mot böter och eventuellt tidpunkten då ansökan lämnades in. (18)När kommissionen har tagit emot företagets information och bevismaterial enligt punkt 16 a och har kontrollerat att det uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter. (19)Om företaget har lagt fram uppgifter och bevis i hypotetiska ordalag kommer kommissionen att kontrollera att bevismaterialets art och innehåll enligt den detaljerade förteckning som anges i punkt 16 b uppfyller villkoren i punkt 8 a eller 8 b och underrätta företaget om detta. Om företaget har lämnat ut bevismaterialet senast och kommissionen har kontrollerat att det överensstämmer med beskrivningen i förteckningen, kommer kommissionen att skriftligen bevilja företaget villkorlig immunitet mot böter. (20)Om det framkommer att det inte finns möjlighet till immunitet mot böter eller att företaget inte uppfyller villkoren i punkterna 8 a eller 8 b kommer kommissionen att skriftligen underrätta företaget om detta. I ett sådant fall kan företaget dra tillbaka det bevismaterial som lämnats in i samband med ansökan om immunitet eller begära att kommissionen skall beakta bevismaterialet enligt avsnitt III i detta tillkännagivande. Detta hindrar dock inte kommissionen från att utnyttja sina vanliga undersökningsbefogenheter för att erhålla samma upplysningar. (21)Kommissionen kommer inte att beakta andra ansökningar om immunitet som gäller samma misstänkta överträdelse förrän den har tagit ställning till den befintliga ansökan. Detta gäller oavsett om ansökan om immunitet har gjorts genom formell ansökan eller begäran om markering. (22)Om företaget vid det administrativa förfarandets slut har uppfyllt villkoren i punkt 12 kommer kommissionen att bevilja immunitet mot böter i det ifrågavarande beslutet. Om företaget vid det administrativa förfarandets slut inte uppfyller villkoren i punkt 12, beviljas företaget inte någon förmånlig behandling enligt detta tillkännagivande. Om kommissionen efter att ha beviljat villkorlig immunitet senare finner att sökanden har tvingat andra företag att delta i kartellen kommer den inte att bevilja immunitet. Kommissionen har alltså ett system där företagen kan välja att antingen först ansöka om en kölapp som fullföljs senare, eller att ge in en fullständig ansökan direkt. För det fall företaget väljer att ansöka om en kölapp så beslutar kommissionen hur företaget ska få på sig att fullfölja sin ansökan. Tidsfristen bestäms från fall till fall och kommissionen brukar ge företaget en frist . Någon möjlighet till förlängning av tidsfristen finns inte. Den nederländska konkurrensmyndigheten (NMa) har haft ett eftergiftsprogram . Inom myndigheten finns ett eftergiftskontor som hanterar eftergiftsärenden och en eftergiftssamordnare. har beslutanderätt vad gäller genomförande av platsundersökning och utdömande av böter för överträdelser av konkurrenslagen. I och med att det är NMa som beslutar om böter så är det också myndigheten som beslutar i frågor om eftergift och nedsättning av böter. NMa har utfärdat riktlinjer för hur eftergiftsansökningar hanteras.90 Även i det nederländska eftergiftsprogrammet beviljas eftergift i första hand till det företag som möjliggör för konkurrensmyndigheten att genomföra en platsundersökning hos företaget.91 En eftergiftsansökan ska innehålla en uttrycklig och ovillkorlig ansökan om eftergift, ett uttalande om att företaget deltagit i ett förfarande som företaget definierar som en kartell, en detaljerad beskrivning av kartellen som omfattar uppgifter om vilka produkter/tjänster som omfattas, den geografiska utbredningen, varaktigheten, hur kartellen fungerat och en uppskattning av hur stor del av marknaden som kartellen påverkat, samt datum, plats 90 Riktlinjerna finns tillgängliga i en engelsk version 197150.pdf 91 Artikel 3 i de nederländska riktlinjerna om eftergift och nedsättning i engelsk översättning. och deltagare på kartellmöten och vad som avhandlades vid dessa möten. Eftergiftsansökningen ska också innehålla företagets namn och adress samt andra kartelldeltagarens namn och adress. Slutligen ska till eftergiftsansökningen också bifogas all bevisning som företaget har tillgång till vid tiden för ansökningen.92 NMa kan bevilja eftergiftsansökande företag kölapp, som i det nederländska eftergiftsprogrammet definieras som en provisorisk plats i kön baserad på ordningen i vilken eftergiftsansökningar rörande samma kartell mottagits.93 I riktlinjerna anges vad som krävs för att få en kölapp. 1.En eftergiftssökande som har lämnat en ofullständig eftergiftsansökan kan kvalificera för en kölapp, under förutsättning att: a.eftergiftsansökan, enligt styrelsens uppfattning, ger en konkret grund en skälig misstanke om sökandens delaktighet i en kartell, och b.sökanden tillhandahåller information om åtminstone: 1.sökandens namn och adress, 2.parterna som är delaktiga i kartellen, 3.produkterna och/eller tjänsterna som berörs, 4.kartellens geografiska utbredning, 6.vilken typ av kartellförfarande det är fråga om, och 7.huruvida sökanden har kontaktat eller kommer att kontakta andra konkurrensmyndigheter eller kommissionen i anledning av kartellen. 2.Om styrelsen tilldelar eftergiftssökanden en kölapp, kommer den att sätta ut en tidsfrist inom vilken sökanden måste fullborda sin ansökan. 3.Om den ofullständiga eftergiftsansökningen fullbordas inom tidsfristen enligt punkten 2, kommer eftergiftsansökningen att anses ha varit fullständig när kölappen tilldelades. 4.Om den ofullständiga eftergiftsansökningen inte fullbordas inom tidsfristen enligt punkten 2, kommer styrelsen att avslå ansökningen. 92Artikel 12 i de nederländska riktlinjerna om eftergift och nedsättning i engelsk översättning. 93Artikel 1h i de nederländska riktlinjerna om eftergift och nedsättning i engelsk översättning. Tidsfristen inom vilken kölappen ska fullbordas bestämts från fall till fall men brukar vara . När det gäller summariska eftergiftsansökningar har NMa inte samma fria skön utan tilldelar eftergiftssökanden en kölapp om de formella kraven uppfyllts. En sådan kölapp kan, men behöver inte, förenas med en tidsfrist för fullbordan. Den tyska konkurrenslagstiftningen har funnits och en av huvuduppgifterna för den tyska konkurrensmyndigheten, Bundeskartellamt (BKA) har allt varit att lagföra karteller. Det första eftergiftsprogrammet infördes i och inrättades en specialenhet för kartellbekämpning i syfte att upptäcka ännu fler karteller och effektivisera handläggningen av kartellärenden. Specialenheten för kartellbekämpning handlägger frågor om eftergift. Det nu gällande eftergiftsprogrammet trädde 2006.94 Programmet motsvarar kraven i modellprogrammet och företag som ansöker om eftergift har möjlighet att få en kölapp. En kartelldeltagare kan kontakta specialenheten för kartellbekämpning och förklara sig villig att samarbeta och ansöka om kölapp.95 Tidpunkten när ansökan om kölapp skedde är avgörande för ansökningens status. Det tyska systemet möjliggör för företagen att få kölapp oavsett vilken typ av eftergift eller nedsättning som avses med ansökningen. Ansökan om kölapp kan göras muntligt eller skriftligt, på tyska eller på engelska. Ansökningen måste innehålla uppgifter om typen och varaktigheten av överträdelsen, vilka produktmarknader och geografiska marknader som påverkats, vilka som varit delaktiga i kartellen och hos vilka andra konkurrensmyndigheter som företaget ansökt eller avser att ansöka om eftergift.96 När en kölapp har beviljats fastställer BKA en tidsfrist för företaget att inkomma med en fullständig ansökan om eftergift.97 En ansökan om typ 1A-eftergift är fullständig om den innehåller sådan information som möjliggör för 9/2006 of the Bundeskartellamt on the immunity from and reduction of fines in cartel cases – Leniency Programme – of 7 2006. 9/2006 of the Bundeskartellamt, p. 9/2006 of the Bundeskartellamt, p. 9/2006 of the Bundeskartellamt, p. BKA att få ett domstolsbeslut om platsundersökning.98 Om företaget har ansökt om eftergift hos kommissionen eller avser att göra det avseende samma överträdelse kan BKA befria företaget från skyldigheten att inkomma med en fullständig ansökan. Om det senare visar sig att kommissionen inte kommer att handlägga ärendet kan BKA då begära att företaget ska inkomma med en fullständig ansökan.99 Det brittiska eftergiftsprogrammet trädde 2000 och justerades senast , då även de nu gällande riktlinjerna upprättades av den brittiska konkurrensmyndigheten of ().100 Det pågår ytterligare en översyn av eftergiftsprogrammet men den påverkar inte frågan om kölapp och redovisas därför inte att här. I finns möjlighet att få kölapp vid eftergiftsansökningar oavsett när under utredningen ansökan kommer till OFT och även för ansökningar om nedsättning. Eftergiftsprogrammet omfattar också eftergift från straffrättsliga påföljder eftersom kartelldeltagande är kriminaliserat i . För att få en kölapp vid ansökan om eftergift innan OFT har tillräckligt med material för att ingripa krävs att sökanden kan ange en konkret grund för misstanke om att sökanden deltagit i ett kartellförfarande.101 Normalt förväntas sökanden ange arten av den misstänka överträdelsen och den information och den bevisning som framkommit om den misstänkta överträdelsen för ansökningen.102 När sökanden uppfyllt dessa krav vidtar en diskussion mellan myndigheten och det ansökande företaget om när kölappen kan fullbordas och på vilket sätt det ska ske. OFT brukar inte fastställa en särskild tidsfrist utan kräver att ytterligare information och bevisning ska ges in så snabbt som möjligt. En tidplan fastställs tillsammans med sökanden och det finns möjligheter att förlänga tidsfristerna. Om sökandens internutredning är omfattande och därför beräknas pågå , 9/2006 of the Bundeskartellamt, p. 9/2006 of the Bundeskartellamt, p. 100Leniency and no-action, OFTs guidance note on the handling of applications, (OFT803) 101OFTs guidance note p. 102OFTs guidance note p. kan OFT begära att sökanden inom en kortare tidsfrist lämnar ett första utkast till ansökan som innehåller i vart fall den information som formellt krävs för att bevilja eftergift samt den centrala bevisning som framkommit.103 OFT brukar inte kräva att företaget lämnar all information som det kan få fram innan villkorad eftergift meddelas. Däremot ska myndigheten ha fått ta del av och analyserat merparten och den viktigaste bevisningen. Detta brukar t.ex. innebära att inblandade personer som är eller har varit anställda i företaget har hörts minst en gång om sin delaktighet i kartellsamarbetet.104 Villkorad eftergift meddelas i form av att ett avtal mellan konkurrensmyndigheten och eftergiftssökanden undertecknas. Avtalet (pro forma corporate leniency agreement) är ett standardformulär där konkurrensmyndigheten beviljar sökanden immunitet eller nedsättning från böter under förutsättning att företaget uppfyller de villkor som är förenade med eftergift.105 är tillsammans med det enda land i EU som inte har något kölappssystem. Frågan om att införa ett kölappssystem i behandlades i samband med att det danska eftergiftsprogrammet infördes med verkan från . Utredningen kom fram till att inte föreslå ett införande av kölappssystem i det danska eftergiftsprogrammet med följande motivering.106 Fordelen ved et markersystem er, at ansøgeren ved sin henvendelse tildeles tid til at samle alt relevant materiale til myndigheden. Derved undgås, at den pågældende mister sin plads, fordi vedkommende ikke fra starten fremlagde alle de nødvendige oplysninger. Herudover muliggør et markersystem, at en virksomhed kan gennemføre interne undersøgelser uden at øge risikoen for, at materialet forsvinder, da det er i virksomhedens interesse, at al intern information findes frem og overdrages til myndigheden I den sammenhæng kan der argumenteres for, at markersystemets styrke bl.a. er, at det afhjælper de situationer, hvor tidspresset i sig selv kan være til fare for bevissikringen. Den omstændighed, at virksomheden ved, at den har fx to uger til at fremskaffe det fornødne 103OFTs guidance note p. 104OFTs guidance note p. 105Avtalsmallar finns bifogade till OFTs guidance note. 106Rapport fra udvalget om styrkelse av konkurrencelovgivningen, , s. materiale, giver tilstrækkelig ro til, at virksomheden ikke i sin iver efter at finde materiale får advaret de øvrige karteldeltagere. Samtidig giver markersystemet mulighed for, at myndigheden kan aftale med ansøgeren, at den fx ikke skal søge efter særlige dokumenter, men i stedet give myndigheden oplysninger om, hvor disse kan findes under en kontrolundersøgelse. På den anden side kan anføres, at markersystemet netop fjerner tidspresset for at få oplysningerne tilvejebragt så hurtigt som muligt. Den første, der søger om straflempelse, kan blokere for andres mulighed for at søge om straflempelse i det tidsrum, som vedkommende har fået til at fremskaffe sit bevismateriale. I dette tidsrum kan den første ansøger i princippet gøre sig umage med kun at finde det mest nødvendige materiale til myndighederne og destruere resten. Dertil kommer, at det er tvivlsomt, om der i praksis vil være et behov for et markersystem. Den myndighed, der modtager ansøgningen, vil gøre ansøgeren opmærksom på, at vedkommende for at opfylde samarbejdsforpligtelsen skal udlevere alt relevant materiale, som den pågældende er eller kommer i besiddelse i løbet af sagens behandling. Ansøgeren har således selv en interesse i at finde alt relevant materiale frem hurtigst muligt. Utredningen ansåg alltså att ett kölappssystem skulle minska tidspressen och riskera att blockera för andra eftergiftssökande. Vidare, menade utredningen, skulle ett företag kunna missbruka ett kölappssystem genom att under tidsfristen ta fram minsta möjliga underlag för eftergift och förstöra resten av bevisningen. Slutligen ifrågasattes behovet av att införa ett kölappssystem med tanke på företagets skyldighet att tillhandahålla all relevant information som det har eller får tillgång till. Enligt uppgift från , som varit i kontakt med Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen, var grundinställningen i utredningen att det är fel att företag som bara lämnar knapphändiga uppgifter ska kunna tränga sig före dem som redan från början är beredda att tillhandahålla utförlig och värdefull information. Näringslivet var dock inte representerat i utredningen, men skulle antagligen varit överens med utredningen i denna fråga eftersom det danska näringslivet är motståndare till leniency som sådan då man menar att det är principiellt fel att lagöverträdare ska kunna köpa sig fria och undgå påföljd genom att tjalla på andra. pågår en översyn av den danska konkurrenslagen men frågan om införande av kölappssystem omfattas inte av översynen. I infördes det första programmet för eftergift och nedsättning . reformerades den finska konkurrenslagen vilket också omfattade bestämmelserna för eftergift och nedsättning. Bestämmelserna ändrades så att de motsvarade de bestämmelser om befrielse från påföljdsavgift (eftergift) och nedsättning av påföljdsavgiften som tillämpas av kommissionen. Ändringarna innebar bland annat ett förtydligande av i vilka fall företag som deltagit i en kartell kan få eftergift eller nedsättning och hur stor nedsättning som kan fås i olika fall. Vidare har bestämmelser om förfarandet vid eftergift och nedsättning införts i lagen.107 I förfarandebestämmelserna finns också en möjlighet för det finska Konkurrens- och () att ge företag anstånd med att ge in tillräckliga uppgifter för en fullständig ansökan. Förfaranderegler återfinns i 3 kap 17 § i den finska konkurrenslagen: 17 § Förfarandet vid befrielse från påföljdsavgift och nedsättning av påföljdsavgiften i kartellfall Ansökan om befrielse från påföljdsavgift enligt 14 § och nedsättning av påföljdsavgiften enligt 15 § ska göras hos . kan fastställa en frist inom vilken sökanden ska lämna de uppgifter och bevis som avses i 14 §. beviljar näringsidkaren en villkorlig befrielse från påföljdsavgift efter det att näringsidkaren har lämnat uppgifterna och bevisen enligt 14 § till . tar inte ställning till andra ansökningar enligt 14 § i samma ärende innan verket har avgjort huruvida en villkorlig befrielse från påföljdsavgiften ska beviljas den näringsidkare som först inlämnat en ansökan. Om näringsidkaren har inlämnat eller har för avsikt att inlämna en ansökan om befrielse från påföljd i samma ärende enligt 14 § 1 mom. 1 punkten till Europeiska kommissionen eller den behöriga myndigheten i en annan av Europeiska unionens medlemsstater, kan villkorlig befrielse beviljas på basis av en förkortad ansökan. Förfarandet avslutas med att meddelar ett skriftligt beslut om huruvida näringsidkaren uppfyller samtliga villkor enligt 14 eller 15 och 16 §. 107 Regeringens proposition RP 88/2010 rd s. 1