sou · H1B373 · 2013-10-03 00:00:00 — Därmed ges utrymme till noggranna överläggningar, även i parlamentens kommittéer, om budgetförslaget. föreslår att är en nödvändig tidsperiod. Medelfristigt ramverk och budgetpolitiska regler Budgetförslaget ska vara realistiskt, och ska presenteras inom ramen för ett medelfristigt makroekonomiskt och finanspolitiskt ramverk. Budgetpolitiska mål och regler ska vara klart angivna och förklarade. Även om budgetberedningen har ett årligt perspektiv är det viktigt att inrätta beredningen så att den beaktar medelfristiga budgetpolitiska mål så att budgeten är konsistent med finanspolitisk hållbarhet på lång sikt. Budgetdokumentationen ska också förklara hur den årliga budgeten ger stöd till att uppnå de bredare målen och långsiktiga underskottsmål och skuldmål. rekommenderar att budgetarnas medelfristiga perspektiv ska innehålla utvecklingen av utgifter och inkomster , dvs. även efter det budgeterade året. Dessa rekommendationer ligger i linje med EU-direktivets krav om realistiska budgetförslag och krav om budgetramverk som tryggar en planeringshorisont , kravet på välformulerade budgetpolitiska mål och att dessa mål ska vara kopplade till de årliga budgetbesluten. Effekter av större budgetåtgärder Det ska finnas beskrivningar av större åtgärder på utgifts- och inkomstsidan, och även av hur åtgärderna bidrar till hur de finanspolitiska målen uppnås. Mått på åtgärdernas kortsiktiga och framtida effekter ska anges. Även åtgärdernas bredare ekonomiska implikationer ska beskrivas. Dessa rekommendationer berör EU-direktivets krav på konsekvenser om de budgetpolitiska målen inte bedöms och krav på kvalitet och redovisning av prognoser. Budgetdokumenten ska innehålla en bedömning av den finanspolitiska hållbarheten. De centrala antagandena om den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken ska vara realistiska och klart specificerade. rekommenderar att tidsperspektivet ska vara 10 till . EU-direktivet ställer krav på hållbarhetsanalys i sitt direktiv om krav på kvalitet och redovisning av prognoser. Realistiska antaganden, prognoser och känslighetsanalyser Realistiska makroekonomiska antaganden är viktiga för realismen i budgeten som helhet. Antaganden ska därför vara exakt presenterade för att kunna kontrolleras av utomstående experter. understryker att prognoser för makroekonomiska nyckelvariabler ska redovisas explicit. Det inkluderar prognoser för bruttonationalprodukten, sysselsättningsgraden, arbetslösheten, bytesbalansen, inflationen och räntor, däribland styrränta. Även om de makroekonomiska antagandena är realistiska är de förenade med osäkerhet, t.ex. om tillväxttakt och inflation. Budgetarna bör därför innehålla känslighetsanalyser i vilka centrala makroekonomiska variabler varieras så att effekterna på de offentliga finanserna kan analyseras. EU-direktivet ställer liknade krav. Därutöver finns olika typer av risker som kan påverka de offentliga finanserna. Ett exempel är förpliktelser för staten om vissa händelser inträffar (eng. contingent liabilities). Det kan gälla explicita garantier, statliga försäkringsprogram vid naturkatastrofer och statliga åtaganden vid bankkriser. Det senare är ett exempel på en implicit garanti. Redovisning av risker för de framtida offentliga finanserna är viktigt för budgetens transparens. Det ska finnas en klar mekanism för koordinering mellan aktiviteter i budgeten och aktiviteter utanför budgeten (eng. extra budgetary activities). Ett viktigt exempel är hanteringen av socialförsäkringsfonder. Sådana aktiviteter ska också tas med i budgetprocessen så att en fullständig bild kan ges av de offentliga åtagandena. Det är viktigt att sådana aktiviteter hanteras med samma disciplin som budgetanslagen. Om användaravgifter utnyttjas för finansiering av vissa aktiviteter ska de redovisas i bruttotermer. En tidsmässigt väl anpassad halvårsrapport om budgetutvecklingen ska presenteras för parlamenten. Kvartalsvisa eller ännu tätare rapporter ska publiceras om läget i de offentliga finanserna. rekommenderar att halvårsrapporter ska utgöras av en heltäckande uppdatering av budgetens genomförande med uppdaterade prognoser om budgetutfallet för det innevarande och de två därpå följande åren. Organisationen rekommenderar också årsrapporter som ska granskas av landets revisionsmyndighet och rapporter inför val för att tydliggöra läget i de offentliga finanserna. En rapport som föregår budgeten ska ange regeringens långsiktiga intentioner i den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Förslag om utgifter och inkomster som görs under budgetåret ska presenteras för parlamenten på ett med den ordinarie budgeten konsistent sätt. Budgetlagar kan kringgås på flera olika sätt, t.ex. genom ändringsbudgetar, missbruk av medel för oförutsedda händelser och senareläggning av betalningar. En budgetlag ska ange klara restriktioner för regeringars agerande vid ändringar i budgeten och definiera vilka förändringar som måste godkännas av parlamentet. Idealet är att det förekommer ett minimalt antal sådana förändringar. 1.2.3Allmän tillgänglighet av information Allmänheten ska förses med omfattande information om tidigare, nuvarande och prognostiserade finanspolitiska åtgärder. Budgetdokumenten ska täcka alla centralregeringens åtgärder i budgetförslaget och utanför budgeten. är avhängig av åtgärdens storlek och betydelse. Information om tidigare, nuvarande och framtida budgetpolitik Finanspolitiken ska presenteras med utfall för de huvudsakliga budgetaggregaten för de två föregående åren och med prognoser och känslighetsanalyser för . Det medelfristiga perspektivet betonas också av och är ett krav i EU-direktivet. Finanspolitiska risker, skatteutgifter, händelseberoende utgifter och kvasifiskala åtgärder Som en del av budgetdokumentationen ska det ingå beskrivningar av skatteutgifter, händelseberoende utgifter och kvasifiskala åtgärder tillsammans med beräkningar av budgeteffekter. Därutöver ska även bedömningar av de mest påtagliga finanspolitiska riskerna ingå. betonar därutöver vikten av att redovisa kommande pensionsåtaganden för de offentligt anställda. Skulder och finansiella tillgångar Regeringarna ska publicera information om nivån och sammansättningen av skulder och finansiella tillgångar och andra större åtaganden, t.ex. pensionsrättigheter, exponering för garantier och andra kontraktsbundna åtaganden. ger detaljerade rekommendationer om lämplig information om statsskuldsupplåningen. Det gäller t.ex. information om skuldens valutadenominering och löptider. Rapporter om utvecklingen på lång sikt Regeringarna ska med viss periodicitet publicera rapporter om de offentliga finansernas utveckling på lång sikt med beaktande av demografiska förändringar, naturresursrestriktioner och effekter av klimatförändringar. rekommenderar att rapporterna innehåller projektioner på 10–och att de publiceras minst var femte år. Publicering av hållbarhetsanalyser betonas av och sådan rapportering är ett krav i EU-direktivet. Hur information bör presenteras Information om budgetpolitiken ska presenteras så att det underlättar analys av politiken och därmed främjar ansvarsutkrävande. När budgetförslaget presenteras ska en enkel och tydlig informationsskrift om budgeten spridas brett i samhället. Den budgetpolitiska situationen ska beskrivas med standardiserade indikatorer för det finansiella sparandet och bruttoskulden och kompletteras med andra budgetindikatorer. De erhållna resultaten i förhållande till målen i de större budgetprogrammen ska presenteras för parlamenten. Budgetprognoser och datauppdateringar ska återspegla intäkts- och utgiftstrender, den underliggande makroutvecklingen och väldefinierade budgetpolitiska åtaganden. Realistiska prognoser och antaganden är ett krav i EU-direktivet. Budgetpolitiken ska vara föremål för intern övervakning. Etiska riktlinjer för tjänstemännen ska vara klara och publiceras. Försäljning och köp av tillgångar ska ske på ett öppet sätt. Intern granskning ska förekomma och vara öppen för insyn. Extern kontroll av budgetpolitisk information Budgetpolitisk information ska utsättas för extern granskning. De offentliga finanserna ska granskas av en nationell revisionsmyndighet eller en likvärdig institution som är oberoende av regeringen. Sådana institutioners rapporter, inklusive årliga rapporter, ska delges parlamenten. Uppföljning ska tillförsäkras. Offentligfinansiella och makroekonomiska prognoser och antaganden ska utvärderas av oberoende experter. Revisionskontroll och extern övervakning av budgetpolitiken rekommenderas av och är ett krav i EU-direktivet. Forskning om konstitutioners effekt på budgetrelaterade variabler Såväl budgetregler och budgetmål som regler om parlamentens budgetarbete kan sägas ha som direkt avsikt att påverka vilket utfall ett lands budgetprocess har. Men även den konstitutionella kontexten – i form av bl.a. institutioner som valsystem och styrelseskick – kan indirekt och utan att det är det huvudsakliga syftet med regelverket, påverka budgetrelaterade och andra ekonomiska variabler. I denna bilaga ges en översikt över forskning som gäller den konstitutionella kontextens effekt på budgetrelaterade variabler, som storlek och inriktning på de offentliga utgifterna och på budgetunderskott. (2003)1 undersöker effekten av valsystem och styrelseskick i ett 80-tal länder på ett stort antal ekonomiska variabler. De finner att såväl en övergång från parlamentariskt till presidentiellt styrelseskick som en övergång från proportionellt valsystem till majoritetsvalsystem vardera skulle minska de statliga utgifterna som andel av BNP med . I (2004)2 förklaras den högre utgiftsnivån i parlamentariska system med att kravet på att regeringen ska vara parlamentariskt förankrad skapar stabilare majoriteter med intresse och förmåga att besluta om högre utgifter. I et al3 förklaras effekten av gällande valsystem med att proportionella valsystem med ökad sannolikhet leder till koalitionsregeringar innehållande fler partier, vilket i sin tur leder till högre utgifter.4 I en studie som replikerar (2003) 1Persson, T. & Tabellini, G. (2003) The Economic Effects of Constitutions, Cambridge:MIT Press. 2Persson, T. & Tabellini, G. (2004) Constitutional rules and fiscal policy outcomes 94(1). 3Persson, T., , G. & Tabellini, G. (2007) Electoral rules and government spending in parliamentary democracies vol. 2(2). 4I såväl Volkerink, B. & de Haan, J. (2001) Fragmented government effects on fiscal policy: New evidence Public Choice vol. 109(3–4) som Perotti, R. & Kontopoulos, Y. (2002) Fragmented fiscal policy vol. 86:191–222 lyfts dock antalet ministrar i regeringen fram som viktigare än antalet i regeringen ingående partier. med ett större länderurval finner et al (2009a) att resultatet gällande valsystem är robust, men inte resultatet gällande styrelseskick.5 När et al i stället studerar effekterna på de samlade offentliga utgifterna finner de inte någon signifikant effekt för vare sig valsystem eller styrelseskick. Vatter & Freitag6 finner i en jämförande studie av schweiziska kantoner att tillämpande av direkt demokrati – främst i form av folkomröstningar – (på kantonal nivå) leder till minskade offentliga utgifter per capita. När (2003) och (2004) undersöker hur stor andel av de statliga utgifterna som används till hushållstransfereringar7 finner de att en övergång från proportionellt valsystem till majoritetsvalsystem leder till en minskning av dessa utgifter med 2– av BNP. De finner en ungefär lika stor, men mindre robust effekt av en övergång från parlamentariskt till presidentiellt styrelseskick. I båda fallen är effekten starkare i äldre och mer välutvecklade8 demokratier. Perotti & Kontopoulos finner i en studie av 19 1970–95 en liknande positiv effekt av proportionella valsystem – mätt som antal partier i regeringskoalitionen – på storleken på transfereringar, men noterar att effekten av antalet ministrar i budgetförhandlingarna var ännu större, dvs. fler ministrar innebär högre transfereringar. Milesi-Feretti et al9 finner i en studie av 20 och 20 latinamerikanska länder ett samband mellan å ena sidan proportionella valsystem och högre transfereringar och å andra sidan majoritetsvalsystem och högre offentlig konsumtion. De förklarar sina resultat med att proportionella valsystem leder till högre transfereringar eftersom dessa kan riktas till breda sociala grupper, medan majoritetsvalsystem leder till högre offentlig konsumtion eftersom den kan riktas geografiskt till (små) valkretsar. Tsebelis & Chang10 visar i en studie av 19 industrialiserade länder för perioden –1995 att budgetens innehållsmässiga 5Blume, L., , J., Voight, S. & , C. (2009a) The economic effects of constitutions: replicating – and extending – and Tabellini Public Choice vol. 139:197–225. 6Vatter, A. & , M. (2007) The contradictory effects of consensus democracy on the size of government: Evidence from the Swiss cantons vol. 36(2). 7Persson & Tabellini (2003) använder sig av IMF:s variabel level of social security and welfare spending by central government, SSW. 8Mätt med hjälp av de s.k. GASTIL- och POLITY-indexen. Jfr (2003) s. 75 ff. 9Milesi-Feretti, G. M. et al (2002) Electoral systems and public spending vol. 117(2). 10Tsebelis, G. & , E. (2004) Veto players and the structure of budgets in advanced industrialized countries vol. 43:449–476. struktur är svårare att förändra i ett system med många vetospelare (dvs. aktörer vars uttalade eller outtalade samtycke krävs för en politisk förändring), exempelvis proportionella valsystem, system med tvåkammarparlament och presidentiella system, i synnerhet om vetospelarna står långt ifrån varandra ideologiskt. Crepaz & Moser11 anser, baserat på en studie av 15 , att man i sammanhanget bör skilja på vetospelare som har kollektivt ansvar – som partier i en regeringskoalition – och vetospelare med skilda mandat – som i federala system, bikamerala system och system med författningsdomstol. System med många kollektiva vetopunkter har högre andel transfereringar och andra omfördelande inslag i politiken, medan det omvända är sant för system med många skilda vetopunkter. När det gäller budgetunderskott finner (2003) och (2004) en positiv effekt (dvs. lägre underskott) av majoritetsvalsystem som motsvarar av BNP. Däremot uppmäts ingen skillnad i detta avseende mellan presidentiella och parlamentariska system. Riccciuti12 finner inga robusta resultat för effekten av valdistriktens storlek på budgetunderskott. Volkerink & De Haan och Perotti & Kontopoulos mäter indirekt – via antalet partier i regeringskoalitionen – effekten av valsystem på budgetunderskott, men finner inte heller de någon robust effekt. Som nämnts finner de däremot en negativ effekt (dvs. större underskott) av ett stort antal ministrar i regeringen. et al (2009b)13 finner i en studie av 87 länder att inslag av direkt demokrati, i synnerhet att stater tillämpar folkomröstningar, bidrar till att minska budgetunderskottet. I flertalet av de refererade studierna tenderar de statliga utgifterna allt annat lika att vara högre i länder med proportionella valsystem och parlamentariska styrelseskick. Flertalet studier visar också att hushållstransfereringarnas andel av de offentliga utgifterna är högre i länder med proportionella valsystem. Effekterna av valsystem och styrelseskick på budgetsaldot är mer oklara, även om resultaten från någon studie pekar på att proportionella valsystem allt annat lika kan leda till ett lägre budgetsaldo. 11Crepaz, M.L. & , A. (2004) The impact of collective and competitive veto points on public expenditures in the global age Comparative Political Studies vol. 37(3). 12Ricciuti, R. (2004) Political fragmentation and fiscal outcomes Public Choice vol. 118:365–388. 13Blume, L., , J. & Voight, S. (2009b) The economic effects of direct democracy: A first global assessment Public Choice vol. 140:431–461. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. –Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. –jakt och viltförvaltning i en ny tid. 72.Ut ur skuldfällan. –ökad tydlighet och struktur. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Ut ur skuldfällan. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Flygbuller och bostadsbyggande. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. – ökad tydlighet och struktur. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. – jakt och viltförvaltning i en ny tid. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. + Lättläst version + . Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Det svenska medborgarskapet.