sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Vidare anges att det är viktigt att varje skolforms särart tas till vara och inte anpassas till ett gemensamt regelverk på ett sådant sätt att skolformens uppdrag blir otydligt eller förvanskat. Det kan finnas skäl till oro för hur sfi kan samordnas med komvux utan att delvis tappa det som är unikt för skolformen. Sfi har rollen av ett viktigt integrations- och arbetsmarknadspolitiskt instrument och dess fristående organisatoriska ställning kan ses som en garant för att denna funktion bibehålls. Sådant som vid en samordning av skolformerna kan komma påverkas negativt är t.ex. förmågan att hantera kontinuerliga starter. Det är av central betydelse att invandrare inte behöver vänta för att kunna ta del av undervisning i det nya språket, ju tidigare start desto bättre. Ett sådant förhållningssätt är 2009/10:165. Sfi blir en del av komvux inte utbrett i samma omfattning inom komvux som i sfi. Det är i komvux mycket vanligare med några fasta starter , ibland t.o.m. relaterat till terminstider motsvarande grund- och gymnasie- skolans. Samma risk kan sägas gälla när eleverna avslutar utbild- ningen vilket också sker kontinuerligt inom sfi. Man kan befara att en inordning i komvux skulle sätta sin prägel på hela sfi- och integrationsverksamheten, samt att komvuxorganisationen saknar tillräcklig kompetens eller ambition att främja en inriktning mot arbetsmarknad och yrkesliv. Risken för en inlåsning i en från samhälle och arbetsmarknad avskild utbildningsmiljö och tradition kan bli en konsekvens. Det är inte rimligt att ge sfi mer av skollogik, i stället bör den praxis som allt mer utvecklas inom sfi i form av individualisering, flexibilitet, kontinuerlig antagning och tydlig koppling till arbetslivet, ytterligare förstärkas. För att en kommun ska anses erbjuda möjligheter till kombina- tionsläsning krävs enligt betänkande att eleverna ges en praktisk och inte enbart en teoretisk möjlighet att kombinera studier på olika nivåer. För att detta verkligen ska komma till stånd är det en fördel om verksamheterna är samlokaliserade och om personalen inom de olika verksamheterna samarbetar kring schemafrågor m.m. Det är tyvärr vanligt att praktiska frågor hindrar parallella studier. Det kan i ett valfrihetssystem för sfi uppstå situationer där de utbildningsanordnare som bedriver sfi på orten inte har avtal med kommunen om andra komvuxkurser då dessa upphandlats av andra utbildningsanordnare eller drivs av kommunen i egen regi. Resultatet blir att eleverna, för att kunna samläsa kurser inom sfi och andra kurser inom komvux, i viss utsträckning kommer läsa hos flera olika utbildningsanordnare. Här kan det, precis som , i vissa fall uppstå situationer av praktisk karaktär som kan försvåra eller omöjliggöra parallelliteten i studierna. Det kan handla om problem med schemaläggning som inte kan anpassas utifrån individernas behov eller alltför långa res- tider för eleverna mellan de olika utbildningsanordnarna. Det kan bli svårt för de lärare som undervisar inom komvux övriga kursutbud att till fullo klara av att ta emot och på ett genom- arbetat sätt stödja den ökande gruppen elever som läser inom sfi. För att hantera en sådan situation kommer det att uppstå behov av kompetensutvecklande insatser för dessa lärare. Behovet finns inom området språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, där fokus ligger på språkets roll i alla ämnen. Behovet finns framför allt för lärare som undervisar på grundläggande nivå där majoriteten av Sfi blir en del av komvux eleverna har annat modersmål än svenska. Om kom- muner och utbildningsanordnare framgent inte möter dessa behov hos lärarkåren kan detta få en negativ betydelse för måluppfyllelsen för vissa elever. I mina överväganden om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom komvux, har jag kommit fram till att fördelarna med en samordning av sfi in i komvux överväger nackdelarna. En utbildning i svenska språket för vuxna invandrare Utredningen analyserar i kapitel 6 för- och nackdelar med samt konsekvenserna av en sammanhållen utbildning i svenska språket för invandrare. Förslaget att föra samman sfi med ämnet svenska som andraspråk i komvux på grundläggande nivå minimerar över- lappningar i utbildningarnas kursplaner. Fördelar är att det tydlig- görs vilken utbildning som kommer möta individer med behov av utbildning i svenska språket. Progressionen mellan de i utbildning- arna ingående kurserna kommer bli tydligare och mer transparent än det är i dagens två olika delvis överlappande utbildningar. Det blir lättare för ansvariga att planera och att erbjuda utbildning eftersom de inte behöver ta hänsyn till två olika utbildningar med likartat innehåll. Detsamma gäller organiseringen av läs- och skriv- inlärningen. Efter denna förändring blir sfi den enda vägen in i utbildning i svenska språket för vuxna invandrare. Men sfi är också en del av det samlade utbudet av svenska som andraspråk (SvA) vars övriga beståndsdelar är de gymnasiala kurserna SvA 1,2 och 3 samt den omarbetade grundläggande kursen SvA grund. För att ytterligare stärka samordningen av språkutbildningens olika bestånds- delar i form av sfi- och komvuxkurser framstår det som en naturlig utgångspunkt att föreslå en samordning av sfi in i komvux. Sfi blir en del av komvux Då styrdokumenten är tydliga avseende parallellitet med andra verksamheter krävs ytterligare en strukturell förändring för att få till stånd en nyordning i frågan om hur elever i sfi i högre utsträckning ska kunna ges tillgång till övriga komvuxkurser. Det man vinner vid en förändring är den organisatoriska närheten till komvux och möjligheten att se sfi och övriga komvuxkurser som olika delar av en helhet, en gemensam vuxenutbildning. Möjlig- heten till parallellitet i studierna kommer öka vid en samordning av sfi in i komvux. En gemensam lagstiftning tydliggör en starkare styrning mot en gemensam struktur som lokala beslutsfattare och tjänstemän kommer behöva ta hänsyn till. En parallell till detta resonemang är förändringen i kursplanen för sfi 2007. Då genomfördes en organisatorisk förändring som innebar att det gavs möjlighet att inom ramen för sfi ge läs- och skrivinlärning. Alfabetiseringen hade dittills getts inom svenska som andraspråk i komvux på grundläggande nivå för de elever i sfi som var i behov av sådant stöd. Bakgrunden till förändringen beskrivs i regeringens proposition Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m.12 I regeringens skäl till förslaget anges att läs- och skrivinlärning, s.k. alfabetisering, dittills har skett i grundläggande vuxenutbildning inom ramen för ämnet svenska som andraspråk. Det innebär att en invandrad person har rätt att lära sig svenska inom sfi och att parallellt få läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxen- utbildning. Att dessa båda utbildningar ges i två olika skolformer kan innebära vissa problem för de enskilda eleverna, både pedagogiskt och administrativt. Eleven kan ha svårt att förstå vilken skolform han eller hon deltar i och även ha svårigheter att överblicka sina studier. Inte minst det faktum att de två skolformerna kan vara utlagda hos olika utbildningsanordnare på olika ställen i kommunen kan för- svåra för eleven såväl schemamässigt som avståndsmässigt. Vidare har det ibland varit svårt för eleverna att förstå de skilda målen för och syftena med utbildningarna. Inom kommunerna förorsakar uppdelningen på två skolformer praktiska och administrativa problem. Lösningen för att få till stånd en förbättring av alfabetiserings- undervisningen för eleverna inom sfi var således att samordna den verksamhet som tidigare låg i komvux in i sfi. 2005/06:148. Sfi blir en del av komvux tagit del av statistik från som visar på en ökning av del- tagandet i skriv- och läsinlärning sedan den samordnades med sfi. Andelen som deltog i alfabetisering 2005 var av eleverna, motsvarande siffra 2011 var . Andelen med kort tidigare utbildning, dvs. elever som kan förväntas vara i behov av alfa- betisering, ökade endast med en procent mellan dessa år och kan alltså inte anses ha bidragit till förändringen. Den organisatoriska förändringen framstår som en viktig bidragande orsak till ett större utnyttjande av läs- och skrivinlärningen än fallet var tidigare. En motsvarande förändring ser utredningen som möjlig vad avser möjligheter till parallella studier inom sfi och övriga kurser inom komvux om sfi samordnas in i komvux så som utredningen föreslår. Om det är viktigt att säkerställa den organisatoriska närheten mellan de olika kurserna inom komvux och sfi är det minst lika viktigt att se till att sfi lyckas behålla sitt tydliga integrationsperspektiv med kopplingar till arbetslivet och det omgivande samhället. Utred- ningen bedömer att det finns en viss risk att sfi vid en samordning in i komvux skulle förlora delar av det integrations- och arbets- marknadsperspektiv som kännetecknar utbildningen . För att motverka en sådant utveckling föreslår jag att sfi blir en egen tredje enhet inom komvux. Sfi ska ha en egen kursplan som säkerställer att integrationsperspektivet lever kvar inom utbildningen. Oavsett vilka mål eleven har med sina studier, en snabb etablering på arbets- marknaden eller vidare studier, är kursplanen i sfi uppbyggd utifrån tre språkliga domäner, vardags-, samhälls- och arbetsliv. Språkinlärningen kretsar runt dessa tre sammanhangsberoende domäner för alla elever, den ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande inom dessa språkliga domäner. Den bygger på de behov eleverna har i olika situationer och roller: individens behov, samhällsmedborgarens behov och den yrkesarbetandes behov. Dessutom ställs det tydliga krav i kursplanen för hur utbildningen ska organiseras i förhållande till arbetslivet. Den ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Vidare kommer det fortsatt, enligt förordningen om vuxenutbildning, vara rektorn för utbildningen som ansvarar för vilka delar av kurserna som ska förläggas till arbetsplatser. Sfi blir en del av komvux Individualisering och flexibilitet i sfi Samordningen av sfi in i komvux leder till att man på ett bättre sätt än kommer kunna uppnå det som eftersträvas i utredningens direktiv avseende en individs utbildning, dvs. att den förutom utbildning i svenska språket ska kunna inkludera andra kurser och kunna kombineras med andra utbildningar, arbete och praktik för att öka genomströmningen och förbättra studieresultaten samt på bästa sätt motsvara de förväntningar individen har på utbildningen. Regleringen av vuxenutbildningens samtliga skolformer har ett grund- perspektiv av individualisering och flexibilitet, vilket alla inom vuxen- utbildningen behöver förhålla sig till. Sfi har en tradition av just individualisering, kontinuerlig antagning, flexibilitet och kopp- lingar till arbetslivet på ett sätt som inte komvux i övrigt uppvisar. Då sfi samordnas in i komvux är det inget som motsäger att sfi sätter prägel på komvux i stället för det motsatta förhållandet efter- som den kultur sfi bär med sig stämmer bättre överens med styr- dokumentens intentioner för vuxenutbildningen som helhet. Samma utbildningsanordnare för sfi som för övriga komvux Även om vissa behov av parallelläsning fortsatt kan mötas av praktiska problem beträffande schemalösningar m.m. kommer förutsätt- ningarna totalt sett att förändras till det bättre. Detta möjliggörs genom att de utbildningsanordnare som kommer att bedriva sfi i kommunerna förväntas vara av den karaktären att de i många fall också är upphandlade av kommunerna för att bedriva utbildning inom komvux med olika inriktningar. Dessa utbildningsanordnare agerar på marknaden för kommunernas upphand- ling av både sfi och komvux. Kommuner som fortfarande bedriver sfi i egen regi anordnar vidare i många fall även komvuxkurser i egen regi. Samlokalisering av sfi och övriga komvux gör att lärare inom olika ämnen och de olika delarna av komvux kan få tillgång till varandras kompetens. En sådan närhet gynnar pedagogisk samverkan och kan utmynna i att lärarna utvecklar nya arbetssätt vilket gynnar både lärare och elever. Utredningens bedömning är att hinder av praktisk karaktär som kan försvåra parallelliteten i studi- erna endast kommer att uppstå i liten omfattning eftersom det kommer vara möjligt att bedriva kombinerade studier hos ett flertal av utbildningsanordnarna. Sfi blir en del av komvux Genom att ta till vara de förväntade vinsterna en gemensam styr- ning och struktur kan åstadkomma, förväntas fler kommuner än ge möjlighet till kombinationsläsning mellan sfi och komvux- kurser. Inte minst bör detta gälla yrkesutbildningar som sker i kombination med sfi. Här kan formerna för samordnade utbildningar ges möjlighet att variera. Det kan handla om språkutbildning med infärgning från ett yrkesspråk till mer renodlade yrkesutbildningar i kombination med språkutbildning. En språkutbildning som kom- bineras med en yrkesutbildning kan bli mer effektiv och vägen till arbete kan kortas. I en rapport beställd av Arbetsmarknadsdeparte- mentet ger exempel på områden som vård och omsorg, restaurang, lager, detaljhandel samt transportyrken där samordnade utbildningar genomförs i dag13. Om sfi samordnas in i komvux kan den organisatoriska närheten förväntas öka möjligheterna för kom- muner och utbildningsanordnare att skapa sådana kombinerade utbildningar. Det finns också exempel på kombinationer som mer riktar in sig mot akademikeryrken såsom ingenjörer, pedagoger, och ekonomer. Balansen mellan fokus på språkutveckling och yrkes- kunskaper kommer se olika ut, det centrala är att de båda delarna stödjer varandra. Både sfi- och yrkeskurserna kan i lämplig utsträck- ning organiseras som arbetsplatsförlagt lärande för att stödja både den språkliga och yrkespraktiska inlärningen. Rektor ansvarar för vilka delar av kurserna som ska förläggas till arbetsplatser. Det är viktigt att erbjuda utbildningar som kopplar ihop den enskildes yrkesbakgrund eller önskat framtida yrke med sfi ur ett individuellt perspektiv. Kopplingar till Arbetsförmedlingens resurser Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska en etableringsplan bl.a. innehålla sfi. Planen ska upprättas av Arbetsförmedlingen och utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Arbetsförmedlingen kommer i arbetet med etableringsplanen i kontakt med kommuner utbildningsanordnare Förutsättningar, drivkrafter, och utmaningar för ökad ändamålsenlighet, . Sfi blir en del av komvux och deras sfi-verksamhet. Vid en gemensam organisation av sfi och komvux kan Arbetsförmedlingens kännedom om utbildningssystemet för vuxna öka. För etableringsgruppen kan Arbetsförmedlingen få det lättare att se och använda sig av komvux som komplement till de sfi- studier de nyanlända bedriver. I utbildningar som kombinerar yrkeskurser med sfi kan samverkan med Arbetsförmedlingen i sådana fall öka och de resurser Arbetsförmedlingen förfogar över, t.ex. olika praktikmöjligheter, kopplas till de kombinerade utbildningarna. Vägledningens roll i en samlad vuxenutbildning Enligt skollagen ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklass ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. För eleverna förenklas vägen in i vuxenutbildningen via en gemensam ingång för alla kurser oavsett nivå eller inriktning. En effektivare studie- och yrkesväg- ledning kommer utgöra navet i mötet mellan individen och den samlade vuxenutbildningen. Vidare blir det tydligare och lättare att planera för både elev, lärare och andra yrkeskategorier som arbetar med vuxnas lärande när en gemensam individuell studieplan inne- håller alla de kurser och individuella studieförlopp som individen planerar för. Vägledningen får i en samordnad vuxenutbildning en viktig roll för dessa elever genom att påvisa de möjligheter som finns inom det samlade vuxenutbildningssystemet. Vägledningen kommer också bidra till att hjälpa eleverna undvika felval och att utbildningen på ett bättre sätt anpassas utifrån individens behov. Om sfi samordnas med komvux ska enligt utredningens direktiv den grundläggande utbildningen i svenska språket för invandrare berättiga till studiestöd först då kunskaper motsvarande fullföljd sfi har uppnåtts. Av detta följer att endast den nya kursen SvA grund kan berättiga till studiestöd. För att tydliggöra skillnaden i detta avseende för elever och andra berörda placeras sfi i en egen separat del av komvux. Den del av språkutbildningen som berättigar till studiestöd ligger inom grundläggande och gymnasial nivå i den nya Sfi blir en del av komvux strukturen för komvux. Detta gör det naturligt att den nya kursen SvA grund tilldelas verksamhetspoäng som gör det möjligt att beräkna studiernas omfattning och därmed studiestödet. Motsvarande behöver inte göras för sfi. Jag föreslår mot denna samlade bakgrund att skollagen ändras så att sfi placeras inom komvux, som en tredje enhet, jämte grund- läggande nivå och gymnasial nivå. Komvux kommer således bestå av tre delar: grundläggande nivå, gymnasial nivå och svenska för invandrare. Sfi upphör som egen skolform. För komvux anger skollagen att de som fått minst utbildning ska prioriteras. I förarbetena till den nya skollagen anges att när resurserna till vuxenutbildningen är begränsade bör det även i fort- sättningen vara så att vid prioriteringar av de resurser som avsätts för utbildningsformen komvux ska den som erhållit minst utbild- ning prioriteras. Motsvarande reglering finns inte för sfi. En person som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som sfi syftar till att ge har om hen i övrigt uppfyller behörig- hetsvillkoren rätt att delta i utbildningen. Enligt skollagen är hem- kommunen skyldig att se till att sfi erbjuds den som har en sådan rätt att delta i utbildningen. När sfi upphör som egen skolform och blir en del av komvux kommer regleringen om vilka elever som ska priori- teras inom komvux bli tillämplig även för sfi. Den är inte förenligt med grundförutsättningen att det för sfi föreligger en skyldighet för kommunen att erbjuda sfi åt alla som har rätt till utbildningen. Prioritering av resurser mellan olika individer blir aldrig aktuell inom sfi då samtliga som är behöriga till utbildningen också ska erbjudas utbild- ning med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Mot denna bakgrund föreslår jag att det för sfi görs undantag från regleringen om att den som fått minst utbildning ska prioriteras. En följd av att sfi inte längre ska vara en egen skolform utan en del av komvux och betecknas vuxenutbildning i svenska för invandrare medför följdändringar i annan lagstiftning. Detta berör semesterlagen (1977:480), lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262), inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Sfi blir en del av komvux Det kan krävas ytterligare åtgärder för att öka möjligheten till parallella studier men också åtgärder för att förbättra möjligheten till måluppfyllelse i övriga kurser för den ökande grupp som kommer läsa kurser inom komvux övriga utbud med sfi- kurser. Med en tydligare medvetenhet från kommunernas och utbildningsanordnarnas sida kring behovet av olika åtgärder, kan dessa fungera som viktiga delar av det samlade stödet till elever som har behov av och förmåga till parallella studier inom komvux olika delar. När fler elever kommer läsa sfi och andra komvuxkurser blandat, uppkommer ett behov av ökade kunskaper i språkutvecklande undervisning för lärarna inom komvux. Språket ser olika ut och har olika uppgifter i olika ämnen. Det innebär att man skriver och läser på olika sätt. Detta gör att lärarens förhållningssätt, attityder och val av arbetssätt har en avgörande betydelse för kunskapsutveck- lingen för elever som läser inom sfi. Kommunen eller utbildningsanordnaren behöver sannolikt skapa strategier för språk- stöd inom de olika utbildningar man erbjuder men också formulera en plan för lärarnas kompetensutveckling inom språk- och kun- skapsutvecklande arbetssätt. Andra sätt att möta sådana behov hos lärarkåren är att använda sig av de olika stödmaterial arbetat fram. Dessa kan användas lokalt i kommuner och hos utbildningsanordnare. Framför allt har utvecklingspaketet språk i alla ämnen stor relevans. Även om utvecklingsmaterialet främst vänder sig till lärare inom gymnasieskolan är innehållet relevant för alla lärare. Enligt skollagen är kommunerna huvudmän för komvux. För grundläggande nivå betyder detta att hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildningen och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Dessutom ska varje kommun aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. För att ha rätt att delta i utbildningen ska personen bl.a. sakna sådana kunskaper som normalt uppnås i och ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det ställs således tydliga krav på kommunerna att tillhandahålla komvux på grund- Sfi blir en del av komvux läggande nivå för individer som bedöms ha förutsättningar att klara utbildningen. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Huvudmannen ska, enligt skollagen, använda lärare som har en utbildning som är avsedd för den under- visning som läraren ska bedriva. Enligt läroplan för vuxenutbildningen ansvarar rektorn, inom givna ramar, för att utbildningen utformas så att elever som är i behov av stöd får det. Rektorn ansvarar vidare för att lärare, studie- och yrkesvägledare och annan personal får möjlighet till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter. Enligt statistik var av eleverna inom komvux på grundläggande nivå födda utomlands vilket gör att det sannolikt finns behov av kompetensutveckling för berörda lärare inom detta område. Men detta kommer även gälla lärare som undervisar på gymnasial nivå, om än inte i samma omfattning. Med fler elever som bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ligger ansvaret på huvudman och rektor att möta de behov av kompetensutveckling som kan tänkas uppstå. I kapitel 10 beskrivs vägledning och kartläggning samt utred- ningens förslag till skärpt lagstiftning inom området. I detta avsnitt pekar utredningen på att eleverna inom sfi förväntas ha extra stort behov av vägledning då deras kunskaper i svenska kan vara brist- fälliga och göra det svårt att förstå uppbyggnaden av utbildnings- och studiestödssystemen. Vägledningen kompletteras av kartlägg- ning av elevens kunskaper, kompetenser och vad som i övrigt kan ha betydelse för elevens möjligheter att uppfylla kraven. Kartlägg- ningen kan koppla samman dessa kunskaper och kompetenser med kurser inom komvux och till de mål eleven har med sina studier. När det gäller både sfi och komvux anges det i skollagen att en elev kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Valideringen kan bl.a. vara ett stöd i processen med att hitta rätt nivå på de kurser som ska genomföras samt förkorta och anpassa elevens utbildning, vilket i förlängningen leder till ett snabbare inträde på arbetsmark- naden. Validering fyller på så sätt ett behov både ur elev- och ett samhällsperspektiv. Sfi blir en del av komvux Undervisning och studiehandledning på modersmål