sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — För att säker- ställa att frågorna fungerar så bra som möjligt och enligt intentionerna har därför blanketten genomgått ett mättekniskt test. Blanketten bestod av 20 numrerade frågor samt utrymme för kommentarer och synpunkter. Flera av frågorna hade delfrågor vilket genererade totalt 34 frågor. Referensperiod för enkätfrågor, se bifogad frågeblankett. Med referensperiod menas vilken tidpunkt svaren avser, t.ex. , eller en specifik månad. Frågeblanketterna administrerades via webb. Ett informationsbrev skickades ut till kommunens centrala e-postadress. Kommunen ombads att vidarebefordra brevet till den förvaltning som är ansvarig för förskolan. I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens syfte och att den genomfördes i samarbete mellan och . Brevet informerade även om att det var frivilligt att medverka i undersökningen. Detta första brev innehöll användarnamn för att logga in i enkätsystemet. I ett andra meddelande, som skickades efter det första, fanns lösenord för att fullfölja inloggningen till enkäten. och enkäten skickades ut . Två påminnelser gick därefter ut till dem som inte besvarat enkäten (3 och ). Svarsfrekvensen i undersökningen var efter två påminnelser , med 261 svarande kommuner eller stadsdelar av totalt 321. Eftersom utredningen önskade svar från samtliga kommuner och stadsdelar bestämdes, efter diskussion med departementet, att skicka ytterligare en påminnelse via e-post (). Den tredje påminnelsen riktades till de 60 kommuner/stadsdelar som inte svarat. meddelades att SCB kommer att ringa upp kommuner som inte svarat via webben innan , för att erbjuda en telefonintervju. Intervjuenheten vid SCB ringde de återstående 32 kommunerna /stadsdelarna 8-9 för att göra telefonintervjuer. Insamlingen avslutades med 318 svar av totalt 321 kommuner/stadsdelar. Datainsamlingen via webbenkät har genomförts av sektors uppgiftslämnande vid SCB. Kompletterande telefonintervjuer har utförts av Intervjuenheten. Det övergripande ansvaret har legat på om Utbildning och Arbete. Kontroller av enkätmaterialet har genomförts under arbetets gång, bland annat för att säkerställa att endast värden förekommer. Bland annat har SCB kontaktat ett antal kommuner som lämnat orimliga värden, t.ex. stora kommuner utan några barn anmälda eller kommuner som angett att inget av de anmälda barnen fått plats. Det senare fallet gällde 12 kommuner som visade sig ha missuppfattat frågan och istället avsett att svara att samtliga av de anmälda barnen fått plats . Vidare har SCB kontaktat ytterligare 22 kommuner som svarat på enkäten men lämnat blankt på några av de mest centrala frågorna för undersökningen; fråga 10, 11 och fråga 14, 15. Vid återkontakt har frivilligheten framhållits. Kommunerna har uppmuntrats att lämna en uppskattning om antalsuppgifter inte fanns tillgängliga. Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att fråge- blanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svarande, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Efter önskemål från departementet sökte via telefon 8-9 alla 32 kommuner som inte svarat på enkäten. Denna sista åtgärd resulterade i 29 enkätsvar, 2 kontaktade kommuner som ville återkomma men som sedan inte var anträffbara och 1 kommun som avböjde medverkan (åberopat frivilligheten). Det slutliga objektsbortfallet i denna undersökning består därmed av en kommun () och två stadsdelar (Fosie och ). Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig eller att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan. Det partiella bortfallet för frågorna med fasta svarsalternativ är lågt och utgörs av ett eller två saknade svar på några frågor. Det största partiella bort- fallet är för Fråga 3.2 och 3,3, där 5 kommuner/stadsdelar inte svarat. De öppna frågorna 10, 11 och 14 har högre partiellt bortfall. De 12 kommuner/stadsdelar som inte svarat på Fråga 10 har alla kontaktats (per telefon och e-post) och angett att det inte är möjligt att rapportera antalet barn anmälda . De har inte heller ansett sig kunna uppskatta detta antal. Sex av dessa 12 kommuner har inte heller svarat på fråga 11 (om några av dessa barn inte erbjudits plats ). Bland de 12 kommuner som inte svarat på Fråga 10, har 9 kommuner inte heller svarat på Fråga 14 (antalet barn anmälda ) och 2 av dessa har inte svarat på Fråga 15 (om några av dessa barn inte erbjudits plats ). Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Över- täckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att endast ett urval av populationen undersöks. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde och det faktiska värdet som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvals- felets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftslämnaren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. I sammanhanget bör nämnas att svaren på frågorna 10,11 och 14, 15 består av dels exakta antals- uppgifter och dels uppskattningar. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kon- troller som genomförs vidframställandet av den slutliga filen. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. Svarsdata levererades i form av två Excel-filer. Huvudfilen innehåller 321 observationer (kommuner och stadsdelar för , och ). Utöver enkätsvaren har ett antal variabler lagts på filen; dels skapade variabler, dels registervariabler (kommunkod, kommunnamn, antal barn , 2011 och 2012 samt invånarantal i kommunen 2011). Variabelinnehållet framgår av bifogad Förklaringsnyckel. Eftersom vissa uppgifter enbart finns tillgängliga på kommunnivå och inte för stadsdelar, har en andra fil tagits fram där ingående variabler, skapade och registervariabler, gäller för kommunen i sin helhet (290 kommuner). Variabelinnehållet framgår av bifogad Förklaringsnyckel. Denna fil innehåller utöver registervariablerna i huvudfilen även variabeln Antal förskoleenheter i enskild regi. Kommuner/stadsdelar som inte svarat på enkäten har kodats med 77 i alla variabler utom antals-variabler där fältet istället är lämnat blankt. Det finns några få fall av partiellt bortfall, dvs. kommunen/ stadsdelen har inte svarat på någon enstaka fråga. Detta har kodats med 88 i alla variabler utom antals-variabler där vi lämnat blankt. Resultaten av undersökningen redovisas även i kartor och diagram. I dessa redovisas hur många kommuner med en viss egenskap som klarar att erbjuda förskoleplats , jämfört med kommuner som saknar denna egenskap. En tabellplan för dessa frågor tas fram tillsammans med kunden. I beräkningen av andelar (för diagrammen) ingår inte bortfallet (77 och 88) i nämnaren. Kartorna och diagram 5-7 är på kommunnivå och totalen utgörs där- med av antal kommuner istället för 321 kommuner/stads- delar. Diagram 5-7 redovisas efter befolknings-utvecklingen, i.e. ändringen av antalet barn mellan (2002 och 2001, 2007 och 2006, 2011 och 2010). Förändringen har satt i relation till kommunens totala befolkning och baserat på det resulterande måttet har tre grupper bildats. Kommuner med minskande barnantal (< -0,05), kommuner med stabilt barnantal (- 0,05 till +0,05) och kommuner med växande barnantal (> +0,05). I två av diagrammen finns kategorier (uttryckt som andelar) baserade på få observationer. Diagram 10, kategori 4 () baseras på 7 kommuner och kategori 5 () baseras på 3 kom- muner. Diagram 13, kategori 1 (mycket lätt) baseras på 5 kommuner. I kartorna finns fall där kommuner markerats som kan inte erbjuda plats , där kategoriseringen beror på att ett barn (av få barn eller av många) inte fått plats . Utvärderingen av platsgarantin i förskolan görs dels som en uppföljning av tidigare undersökningar och dels för att besvara nya frågeställningar. och har gjort flera undersökningar för att se hur många kommuner som klarar av att erbjuda förskoleplats inom lagstadgad tid. Uppgifterna då liksom i den nu genomförda undersökningen grundar sig på kommunernas egna bedömningar av om de kommer att kunna ge plats till de anmälda barnen eller inte. Det är första gången som SCB genomför undersökningen och det kan finnas skillnader jämfört med tidigare undersökningar med avseende på insamlingsmetod, antal påminnelser osv. Resultaten är inte helt jämförbara med den senaste undersökningen /2009 eftersom frågorna var delvis annorlunda utformade. Det är svårt att uttala sig om hur dessa skillnader påverkar jäm- förelser av resultaten mellan de olika undersökningstillfällena. SCB har gjort en intern sekretessprövning för utlämnandet av data. Informationsbrev och påminnelse (här uteslutet) Förklaringsnyckel kommunnivå (här uteslutet) Förklaringsnyckel stadsdelsnivå (här uteslutet) Bilaga 3 SOU 2013:41 Läs det här först! Frågorna i den här enkäten handlar om barn som kommunen är skyldig att erbjuda förskola enligt skollagen (2010:800). Om ingenting annat framgår avser frågorna förhållandena (19–) 2012. Frågorna gäller inte barn som redan har en förskoleplats men som anmälts på nytt för att få byta denna plats. Några av frågorna handlar om barn till nyanlända invandrare med rätt till en etableringsplan. Vem som har rätt till en etableringsplan framgår av 2 och 6 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Har ni en skriftlig prognos som visar behovet av Nej Gå till fråga 4 Hur långt fram i tiden sträcker sig prognosen? Innehåller prognosen beräkningar av Svara på var och en av frågorna! antalet barn mellan ett och ålder i hela kommunen/stadsdelen ? antalet barn mellan ett och ålder i olika delar av kommunen/stadsdelen under hur många förskoleplatser som behövs under Anser ni att det är lätt eller svårt Svara på var och en av frågorna! att rekrytera personal till förskolan? att ordna lokaler till förskolan? att få tillräckliga budgetmedel till förskolan? Har ni riktlinjer om hur stora barngrupperna i förskolan får vara? SOU 2013:41 Bilaga 3 Har ni riktlinjer om hur hög personaltätheten i förskolan ska vara? Uppskatta hur hög beläggningen var i era kommunalt drivna förskolor ! Ange hur många av det totala antalet platser som Det går inte att svara på Vet ni hur många platser det finns totalt i fristående förskolor i kommunen/stadsdelen? Vet ni hur många lediga platser det finns i fristående förskolor i kommunen/stadsdelen? 10 För hur många barn anmäldes önskemål om förskola med offentlig 11 Hur många av dessa barn har inte erbjudits eller kommer troligen inte att erbjudas förskola inom alternativt på önskat datum? barn Om 0 Gå till fråga 14 12 Hur många av de barn som angetts i svaret på fråga 11 är Svara på var och en av frågorna! Det går inte att svara på Det går inte att svara på barn till nyanlända invandrare med rätt till en Det går inte att svara på 13 Uppskatta den genomsnittliga väntetiden för de 4–5 månader barn som angetts i svaret på fråga 11! 6–7 månader Det som avses är tiden från anmälan till erbjudande. 8–9 månader 10–11 månader 12 månader eller mer Bilaga 3 SOU 2013:41 14För hur många barn anmäldes önskemål om förskola med offentlig Hur många av dessa barn har inte erbjudits eller kommer troligen inte att erbjudas förskola inom alternativt på önskat datum? barn Om 0 Gå till fråga 18 Hur många av de barn som angetts i svaret på fråga 15 är Svara på var och en av frågorna! Det går inte att svara på Det går inte att svara på barn till nyanlända invandrare med rätt till en Det går inte att svara på Uppskatta den genomsnittliga väntetiden för de 4–5 månader barn som angetts i svaret på fråga 15! 6–7 månader Det som avses är tiden från anmälan till erbjudande. 8–9 månader 10–11 månader 12 månader eller mer 18Anser ni att det är särskilt svårt att erbjuda förskola eller på önskat datum för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola? Dessa barn kan inte identifieras 19Anser ni att det är särskilt svårt att erbjuda förskola eller på önskat datum för barn till nyanlända invandrare med rätt till en etableringsplan? Dessa barn kan inte identifieras SOU 2013:41 Bilaga 3 20Har ni vidtagit en eller flera av följande åtgärder för att kunna erbjuda förskola eller på önskat datum? Svara på var och en av frågorna! Utökat barngruppernas storlek? Frågat om vårdnadshavaren går med på att vänta på en förskoleplats? Erbjudit plats i en annan förskola än den vårdnadshavaren önskat? Erbjudit plats i en förskola som ligger längre bort från hemmet än vad vårdnadshavaren önskat? Erbjudit plats i en förskola eller på en avdelning som tar emot barn tillfälligt i väntan på annan plats? Inrättat nya förskolor eller avdelningar? Anställt mer personal i befintliga förskolor? Annat, ange vad: Ett stort tack för din medverkan! Försäkringskostnaden för väntepenningen kan beräknas till vid 3 000 dröjsmål som varar . Detta framgår av avsnitt 14.8. Beräkningen bygger på att alla som har rätt till väntepenning ansöker om förmånen och beviljas ersättning för hela den tid som dröjsmålet varar, alltså för sju . Det är i sådana fall 180 000 som ska ersättas med väntepenning (3 000 dröjsmål x ). Ersättning kan lämnas på grundnivå eller sjukpenningnivå. Den som saknar eller har låg SGI får ersättning på grundnivån medan övriga får ersättning på sjukpenningnivån. statistik om föräldrapenning visar att av alla utbetalade dagar är dagar på sjukpenningnivån medan är dagar på grundnivån.1 Motsvarande kommer i princip att gälla i fråga om väntepenning2 och vi antar därför att ska ersättas på sjukpenningnivån och att ska ersättas på grundnivån. Enligt ersätts på sjukpenningnivån i genomsnitt med 651 kronor.3 Väntepenning på den nivån lämnas därför med totalt (x ). Väntepenning på grundnivån lämnas i stället med , totalt (x ). Sammanlagt lämnas väntepenning alltså med (+ ). På det beloppet betalas 1Enligt betalades det ut totalt 36 på sjukpenningnivån och 7 på grundnivån 2012. Det betalades också ut dagar på lägstanivå, vilket vi bortser från i beräkningen. Se tabellen Föräldrapenning, antal nettodagar och belopp i 1000-tal kronor med fördelning efter dagtyp 2012 (). 2Det är något lättare att få väntepenning på sjukpenningnivån än föräldrapenning på samma nivå, eftersom inget 240-dagarsvillkor gäller . Vi räknar därför med att är dagar på sjukpenningnivån och att är dagar på grundnivån. 3Enligt betalades det ut 23 på sjukpenningnivån 2012. Dividerat med antalet nettodagar på den nivån blir beloppet . Se nämnda tabell. även en statlig ålderspensionsavgift , det vill säga . När vi lägger ihop beloppen får vi den totala kostnaden för väntepenningen, nämligen . I avsnitt 14.8 har det beloppet avrundats till . Beräkningen av statens totala kostnad I tabell 14.3 finns en uppskattning av statens totala kostnad vid dröjsmål av olika antal och längd. Den totala kostnaden består i denna uppskattning av tre olika delar, nämligen följande: Fast kostnad för med mera () Kostnad för ärendehandläggning (rörlig) Försäkringskostnad (rörlig) Kostnaden för ärendehandläggning bygger på uppskattning om en årlig kostnad på vid 3 000 dröjsmål. Det ger en styckkostnad per dröjsmål på (/ 3 000 dröjsmål). Den ungefärliga handläggningskostnaden vid olika antal dröjsmål har därför be- räknats som antalet dröjsmål x . Försäkringskostnaden för väntepenningen har beräknats på det sätt som beskrivits ovan. Statens totala kostnad vid till exempel 1 000 dröjsmål som varar har således beräknats på följande sätt: Fast kostnad för med mera: Kostnad för ärendehandläggning: (1 000 dröjsmål x ) Försäkringskostnad: (, varav 11 900 ersätts på sjukpenningnivån med per dag och 2 100 ersätts på grundnivån med per dag; till det kommer en statlig ålderspensionsavgift ) Totalt blir kostnaden för staten , vilket vi i tabell 14.3 har avrundat till . Beräkningen bygger även i detta fall på att alla som har rätt till väntepenning ansöker om förmånen och beviljas ersättning för hela den tid som dröjsmålet varar, det vill säga för sju . 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Förändrad hantering av importmoms. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.