sou · H1B368 · 2013-10-15 00:00:00 — TMR Rapport 2013:3. ), 1997. : Societal Dependence On Natural Ecosystems. Deutsch L, , 2007. How Swedish is a Swedish Cow? How Swedish consumption and production of food is depend- ent on and affects ecosystems in and abroad. () and SIDA. Deutsch L m.fl., 2011. Global Trade of – impli- cations for ecosystems and their services. I (T. Köllner red. ): Trade of Natural Re- sources: Ecology, Economics and Policies. , Neumayer E, 2007. Weak and strong sustainability in the SEEA: concepts and measurement. Ecological Economics vol. 61, s. 617–626. Ekins PS m.fl, 2003. A framework for the practical application of the concepts of critical natural capital and strong sustainability. Ecological Economics vol. 44, s. 165–185. From to and be- yond. The evolution of the international system for sustainable development governance and its implications. Europeiska Kommissionen, 2011. Meddelande (2011)244 från Kommissionen till , Rådet, Europeiska eko- nomiska och sociala kommittén och Vår liv- försäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU . Europeiska Kommissionen, 2013. Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services. An analytical framework for eco- system assessments under Action 5 of the EU Biodiversity Strategy to 2020. FN, 2012. Resilient people, resilient planet, a Future Worth Choosing. The report of the UN Secretary-Generals High Level Panel on global sustainability. FN, 2013. A new global partnership: Eradicate poverty and trans- form economies through sustainable development. The Report of the High-Level Panel of Eminent Persons on the Post-2015 Development Agenda. m.fl., 2008. Ecosystem services and economic theory: integration for policy-relevant research. Ecological applications, vol. 18, s. 2050–67. 2006, Resilience: The emergence of a perspective for so- cial–ecological systems analyses. Global Environmental Change vol. 16, s. 253–267. m.fl., 2011. Reconnecting to the Biosphere. 40, s. 719–738. Formas, 2011. Analys av miljöforskningen och förslag till forsk- ningsstrategi 20112016. Nya mått på välfärd och livskvalitet i samhället. Underlagsrapport 4 till . Funtowicz S, Ravetz JR, 1993. Science for the Post-Normal . 25, s. 735–755. Galaz V m.fl., 2008. The Problem of Fit among Biophysical Sys- tems, Environmental and Resource Regimes, and Broader Gov- ernance Systems: Insights and . 147– 182 i OR , LA King, H (red.). Institutions and Environmental Change – Principal Findings, Applications, and Research Frontiers. Gamfeldt L m.fl., 2013. Higher levels of multiple ecosystem ser- vices are found in with more tree species. Nature Com- munications, vol. 4, s. 1340. Gamper CD m.fl. 2006. A conceptual approach to the use of Cost Benefit and Multi Criteria Analysis in natural hazard manage- ment. Natural Hazards and Sciences, vol. 6, s. 293–302. Gómez-Baggethun E, Ruiz-Pérez M, 2011. Economic valuation and the commodification of ecosystem services. Progress in Physical Geography vol. 35, s. 613 – 628. Greening L, , 2004. Design of coordinated energy and environmental multi-criteria decision-making. Energy Policy vol. 32, s. 721–735 . Global Reporting Initiative, 2011. Approach for reporting on eco- system services: Incorporating ecosystem services into an or- ganizations performance disclosure. Hausman D, , 1993. Taking ethics seriously: eco- nomics and contemporary moral philosophy. nomic Literature vol. 31, s. 671–731. Havs- och vattenmyndigheten, 2012. God havsmiljö 2020. Del 1: Inledande bedömning av miljötillstånd och socioekonomisk analys. Havs- och vattenmyndigheten, 2013. The Baltic Sea – Our Com- mon Treasure. Economics of Saving the Sea. Holling CS, 1973. Resilience and Stability of . Syst., Vol 4, sid 1–23. Huitric M, m.fl., 2009. Biodiversity, ence – Governance for a Future with Global Changes. Back- ground report for the scientific workshop »Biodiversity, eco- system services and governance – targets beyond 2010« on , , 4–. Albaeco, , . Hupper FA, m.fl., 2009. Measuring Well-being Across Europe: Description of the ESS Well-being Module and Preliminary Findings. , 91, s. 301–315. IAASTD – International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development, 2008. Samhällsekonomiska aspekter och mått på hållbar utveckling: inklusive översikt av forskningslitteraturen inom området 2002–2004. Consultation draft of the international Framework: Integrated Reporting Isaacs W, 1999. Dialogen och konsten att tänka tillsammans. IUCN och UN Global Compact 2012. A Framework for Corpo- rate Action on Biodiversity and Synergier i miljömålsarbetet – hur göra konsekvensanalyser om åtgärderna påverkar flera mål? Jord- bruksverkets rapport 2011:24. Översyn av det generella biotopskyddet. kommun, 2012. Ekosystemtjänster – naturens produkter och tjänster i (). , , 2002. Children and Nature. , MA: The . Kettlewell CI, m.fl., 2008. An assessment of wetland impacts and compensatory mitigation in the Watershed, , . 28, s. 57–67. Kettunen M m.fl., 2012. Socio-economic importance of ecosystem services in the Nordic Countries. Synthesis in the context of The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB). Monetär värdering av biologisk mång- fald. En sammanställning av metoder och erfarenheter. Speci- alstudier nr. Miljö, ekonomi och politik. Miljöhänsyn och sociala hänsyn i offent- Konventionen om biologisk mångfald, 2007. An exploration of tools and methodologies for valuation of biodiversity and biodi- versity resources and functions. Technical Series no. 28, Mon- treal, . Konventionen om biologisk mångfald, 2012. Full Assessment of the Amount of Funds Needed for the Implementation of the Convention for the Sixth Replenishment Period of the of the Global Environment Facility: An Assessment by the CBD Expert Team Members (/CBD/COP11/INF/35) Lawn P, 2003. A theoretical foundation to support the Index of Sustainable Economic Welfare (ISEW), Genuine Progress Indi- cator (GPI), and other related indexes. Ecological Economics vol. 44, sid 105–118. Lindhjem H, Navrud S, 2008. How reliable are meta-analyses for international benefit transfers? Ecological Economics vol. 66, s. 425–435. , KMA m.fl., 2012. Ethical Considerations in On- Ground Applications of the Ecosystem Services Concept. Bio- Science vol. 62, s. 1020–1029. Michaelson J m.fl., 2009. National Accounts of Well-being: bring- ing real wealth onto the balance sheet. New Economics Foun- dation. Millennium Ecosystem Assessment, 2003. Ecosystems and human well being. A framework for assessment. Millennium Ecosystem Assessment, 2005a. Ecosystems and Hu- man Well-being: Synthesis. Millennium Ecosystem Assessment, 2005b. Ecosystems and Hu- man Well-being: Biodiversity Synthesis. Munda G m.fl 1994. Qualitative multicriteria evaluation for envi- ronmental management. Ecological Economics vol. 10, s. 97– 112. Ekologi, samhälle och livsstil, LT:s förlag. of Natural Capital: Towards a framework for measurement and valuation. Ekosystemansatsen – en väg mot beva- rande och hållbart nyttjande av naturresurser. Ekosystemtjänstanalys i Vattenrike Pilotstudie strandängar. Näringslivet och biologisk mångfald. Den svenska konsumtionens globala miljöpåverkan. Miljöanpassad offentlig upphandling – En fråga om att kunna, vilja och förstå. Kompetens för en konstruktiv dialog: En utvärdering av kompetensutvecklingsprogrammet Dialog för naturvården. Uppföljning av generationsmålet. Un- derlag till den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2012. Sammanställd information om eko- systemtjänster. Steg på vägen. Fördjupad utvärdering av miljömålen 2012. Redovisning av rege- ringsuppdrag. M2011/722/Nm. (2012e) Potentiellt miljöskadliga subventioner. Förslag till hur en handlingsplan för grön infrastruktur kan tas fram på regional nivå. Friluftsliv i förändring. Resultat från ett forskningsprogram. Ecosystem services: From eye-opening meta- phor to complexity blinder. Ecological Economics vol. 69, s. 1219–1227. Kneippen Syd: Ett SOCIAL-Ekolo- giskt perspektiv. Naturens goder – om verdier av økosystemtjenester. Ekspertutvalget om verdier av økosystemtjenester. Nozick R, 1974. Anarki, stat och utopi. Synthesis report on environmentally harmful subsi- dies. , Galaz V, 2012. Social-ecological innovation and trans- formation. I: , A. and A. (red.). Social Inno- vation: Blurring Boundaries to Reconfigure Markets. Hough P, , 2009. Mitigation under Section 404 of the Clean Water Act: where it comes from, what it means. Wetlands Ecology and Management vol. 17, s. 15–33. Ekosystemtjänster – en studie av kunskapsläge, hin- der och strategier inom . Mastersuppsats, , . Pearce DW, , 1999. Advancing subsidy reforms: towards a viable policy package. Presented at: Fifth ex- pert group meeting on finance for sustainable development: Fi- nance for sustainable development: testing new policy ap- proaches, , . Raudsepp-Hearne C m.fl., 2010. Ecosystem service bundles for analyzing tradeoffs in diverse landscapes. 107, s. 5242–5247. Rayment M, 2013. Exploring potential demand for and supply of habitat banking in the EU and appropriate design elements for a habitat banking scheme. Final Report submitted to DG Envi- ronment. Reyers B m.fl., 2013. Getting the measure of ecosystem services: a social-ecological approach. 11, nr. 5, s. 268–273. , , 2008. Evaluation of a market in wetland credits: entrepreneurial wetland banking in . Conserva- tion Biology vol. 22, s. 636–646. Rockström J m.fl., 2009. A safe operating space for humanity. 461, s. 472–475. m.fl., 2009. Multikriterieanalys (MKA) för hållbar efter- behandling av förorenade områden: Metodutveckling och ex- empel på tillämpning. , , 2011. Allemansrätten och dess framtid. Rapport 6470, . Basic Human Values: An Overview. The He- brew . Sen A, 1987/1990. Etik och Ekonomi. Sen A, 1993. Markets and freedoms: Achievement and limitations of the market mechanism in promoting individual freedoms. Economic Papers, New Series, vol 45, s. 519–541. Rationality and Social Choice. 85, s. 1–24. Animal Liberation: A New Ethics for our Treat- ment of Animals, : review/. Soulé ME, 1985. What is conservation biology? BioScience, vol. 35, nr. 11, The biological diversity crisis, s. 727–734. Kartläggning av datakällor för kvantifiering av ekosystemtjänster. Business, Biodiversity and . Policy priorities for engaging business to improve the health of ecosystems and conserve biodiversity. Paper prepared for the 28th Round Table on Sustainable Development to be held at the 16 October 2012. Stiglitz J m.fl., 2009. Report by the Commission on the Measure- ment of Economic Performance and Social Progress. Stad, Exploateringskontoret 2011. Grönytefaktor för Version 2.0. Kommuner och Landsting 2012. Lokala miljömål och nationellt stöd. Resultat av SKL:s enkät och djupintervjuer 2011 och 2012. , m.fl., 2004. Samverkan för människa och natur: en introduktion till ekologisk ekonomi. TEEB, 2010a. The Economics of Ecosystems and Biodiversity: Mainstreaming the Economics of Nature: A synthesis of the approach, conclusions and recommendations of TEEB. TEEB, 2010b. The Economics of Ecosystems and Biodiversity: Ecological and . TEEB, 2011a. The Economics of Ecosystems and Biodiversity in National and International Policy Making. TEEB, 2011b. for Cities: in Ur- ban Management. TEEB, 2012a. The Economics of Ecosystems and Biodiversity in local and regional policy and management. TEEB, 2012b, The Economics of Ecosystems and Biodiversity in Business and Enterprise. TEEB, 2013. for TEEB Country Studies. När, vad och hur? Svaga samband i gröna kilar. m.fl, 2012. Att få kunskap att mötas: ett utredningsupp- drag om kunskapsintegrering. UK , 2011a. Ecosystem Assessment: Syn- thesis of the key findings. UK , 2011b. The UK National Ecosystem Assessment Tech- nical Report. Towards a : Pathways to Sustainable Development and Poverty Eradication. UNU-IHDP och , 2012. Inclusive Wealth Report 2012. Measuring progress toward sustainability. Vatn A, 2005. Institutions and the Environment. Cheltenham, UK and Northampton, MA, . Vatn A m.fl., 2011. Can markets protect biodiversity? An evalua- tion of different financial mechanisms. Noragric Report 60. Evaluation of Swedish biodiversity research funded by the and the Swedish Re- search , Agricultural Sciences and Spatial Planning 2002–2009. , Rockström J, 2012. Denying our planetary boundaries. The diversity of life. Global Risks 2012. A Guide for Decision Makers. nities Arising from Ecosystem Change 2.0. Nature in Performance. Wärnbäck A, 2007. Cumulative effects in Swedish impact assess- Licentiate thesis: 67. Synliggöra värdet av ekosystemtjänster En särskild utredare ska mot bakgrund av regeringens proposition om svenska miljömål (prop. 2009/10:155) och regeringens beslut om preciseringar och etappmål i miljömålssystemet (Ds 2012:23) analysera åtgärder och föreslå metoder och insatser för att bättre värdera ekosystemtjänster och för att förbättra kunskapsunderlaget om ekosystemtjänsternas värde för samhället. Utredaren ska vidare föreslå åtgärder som leder till att betydelsen av den biologiska mång- falden och ekosystemtjänsternas värden blir allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Uppdraget ska redovisas . Ekosystemtjänster baseras på ekosystemens funktioner och består av produktion av varor eller tjänster som samhället är beroende av, dvs. ekosystemens direkta och indirekta bidrag till människors väl- befinnande. Ekosystemtjänsternas långsiktiga vidmakthållande är beroende av väl fungerande och livskraftiga ekosystem som även är motståndskraftiga mot och anpassningsbara till förändringar. Att öka kunskapen om ekosystemtjänster och synliggöra deras värde för samhället har identifierats av regeringen som viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen. Nya etappmål i miljömålssystemet I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete gjorde regeringen bedömningen att det krävs en större medveten- het om ekosystemtjänsternas värden och att styrmedel kan behöva utvecklas för att hantera ekosystemtjänsternas ekonomiska värden (prop. 2009/10:155 s. 78 f.). Som skäl angavs bland annat att man genom att bättre definiera de ekonomiska värdena av ekosystem- tjänsterna och integrera dessa värden i samhällsekonomin står bättre att hållbart nyttja ekosystemen och att öka deras kapacitet att producera ekosystemtjänster. Regeringen aviserade i propositionen att en strategi för att synliggöra värdet av eko- systemtjänster bör utvecklas. Regeringen beslutade om preciseringar och nya etappmål i miljömålssystemet (Ds 2012:23). Av de nya etapp- målen märks bl.a. etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens, som innebär att viktiga ekosystemtjänster och faktorer som påverkar deras vidmakthållande ska vara identifierade och systematiserade , samt etappmålet om betydelsen av den biologiska mång- falden och värdet av ekosystemtjänster, som innebär att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställnings- taganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Uppdraget att synliggöra värdet av ekosystemtjänster Som en del i arbetet med att nå etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens gav regeringen i uppdrag åt att i samråd med Havs- och vattenmyndigheten sammanställa infor- mation om viktiga ekosystemtjänster i och identifiera faktorer som påverkar deras vidmakthållande (dnr M2012/176/Nm). Upp- draget slutredovisades (dnr M2012/1507/Nm). Uppdraget omfattade inte beräkningar av det samhällsekonomiska värdet av de identifierade ekosystemtjänsterna. Utredaren ska analysera åtgärdsalternativ och föreslå kostnads- effektiva metoder och insatser för att värdera ekosystemtjänster och för att förbättra kunskapsunderlaget om ekosystemtjänsternas värde för samhället. Exempelvis kan utredaren redovisa vilket behov av värdering av ekosystemtjänster som finns, vilka insatser som krävs för att möjlig- göra sådan värdering, vem som ska göra värderingen, i vilka sammanhang värdering behövs och är relevant och skälig samt vilken typ av värderingsmetoder som då är lämpliga bl.a. med avseende på tillförlitlighet och kostnader. Mot bakgrund av regeringens proposition om svenska miljömål (prop. 2009/10:155) och regeringens beslut om preciseringar och etappmål i miljömålssystemet (Ds 2012:23) ska utredaren också analysera åtgärdsalternativ och föreslå kostnadseffektiva åtgärder för att nå etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster, samt föreslå en plan för hur dessa åtgärder kan genomföras på nationell, regional och nivå. Utredaren ska i sitt arbete särskilt ta hänsyn till Naturvårds- verkets redovisning av regeringsuppdraget att sammanställa infor- mation om viktiga ekosystem och ekosystemtjänster i (dnr M2012/1507/Nm). I sitt arbete ska utredaren även ta hänsyn till andra relevanta utredningar och utvecklingsprocesser i och utanför , i synnerhet i de nordiska länderna. Utredaren ska belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av sina förslag för berörda aktörer och belysa eventuella konsekvenser för statsbudgeten. Samråd och redovisning av uppdraget Genomgående ska utredaren ha en dialog med berörda intressenter. Utredaren ska i sitt arbete samverka med Miljömålsberedningen och med miljöministerns miljöforsknings- beredning. Utredaren bör inom uppdraget rådfråga forskare som har arbetat med och format diskussionerna om ekosystemtjänster och värderingsmetoder. Till stöd för utredarens arbete får en referensgrupp inrättas med exempelvis representanter för statliga myndigheter och och regional förvaltning samt före- trädare för näringslivet och organisationer i det civila samhället. Uppdraget ska redovisas . 1 Biologisk mångfald och ekosystemtjänster 1.1Biologisk mångfald och ekosystem Begreppet biologisk mångfald (engelska: biological diversity eller biodiversity) myntades inom ramen för ett framväxande forskningsområde som studerade hur naturens pro- cesser påverkas av mänskliga aktiviteter.1 Kunskapen om biologisk mångfald utvecklades genom en sammanfogning av ett klassiskt naturvårdsperspektiv med rötter tillbaka till 1800-talet, med de naturresurs- och hållbarhetsperspektiv som utvecklades . Vetenskaplig grundkunskap om livets utveckling- smekanismer, och om samspelet mellan organismer och arter, tillämpades på konkreta fall av mänsklig påverkan. En ökad med- vetenhet om att variationsrikedomen i levande system kan vara avgörande för de naturliga processernas dynamik och stabilitet, motiverade det nya begreppet biologisk mångfald. Det stod klart att en kraftig urholkning av biologisk mångfald är på väg att inträffa, vilket riskerar att leda till oåter- kalleliga förluster av livsviktiga processer, såsom reglering av klimat och vattenflöden m.m. De slutsatser som drogs var tillräckligt alarmerande för att motivera världssamfundet att anta en särskild konvention med syfte att bl.a. bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald. Konventionen om biologisk mångfald antogs vid om miljö och utveckling i , med Klimatkonventionen. Den definition av biologisk mångfald som antogs i konventionen ligger till grund för naturvårds- politik, såsom den bl.a. uttrycks i . 1 Se t.ex. Soulé (1985), (1992). variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, inklusive från bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem2 Med ekosystem avses, enligt samma artikel: ett dynamiskt komplex av växt-, djur- och mikroorganismsamhällen och dessas icke-levande miljö som interagerar som en funktionell enhet Konventionen slog fast, efter omfattande diskussioner, dels det inneboende värdet av biologisk mångfald, dels dess betydelse för människan i form av bl.a. den ekologiska, sociala och ekonomiska dimensionen av hållbar utveckling. Diskussionen om vilka typer av värden som är viktiga var, och är fortfarande , polariserad mellan de som intar en naturcentrerad och de som intar en människo- centrerad hållning (se vidare avsnitt 2 nedan). Många utvecklings- länder krävde ett nyttoperspektiv och rättvis fördelning av Jordens resurser. Ett särskilt fokus lades vid den ekonomiska betydelsen av s.k. genetiska resurser, som uppkommer vid t.ex. förädling av grödor och utveckling av medicinska produkter ur naturliga organismer.3 Nyttoperspektivet var alltså ett avgörande skäl till att biologisk mångfald gavs ett internationellt lagligt skydd. saknades en entydig beskrivning av hur denna nytta kan bestämmas och ingå i underlag för beslut som påverkar biologisk mångfald. Man var också medveten om de praktiska svårigheter som uppkommer när man försöker både bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald. Därför enades parterna till konventionen tidigt om att utarbeta vägledning för att säkra viktiga ekosystemfunktioner och processer. Detta uttrycks i den s.k. ekosystemansatsen, vilken preciserades vid partsmötet . Ekosystemansatsen anger att både samhällsmålen och kunskapen om hur ekosystemen kan underbygga deras upp- fyllande behöver byggas successivt genom aktivt deltagande av de som berörs (se box 1). Att planera, följa upp och justera åtgärder kontinuerligt innebär en s.k. adaptiv förvaltning där många olika aktörer bidrar. Adaptiv förvaltning är nödvändig, dels för att kun- skapen om ekosystemens funktioner är ofullständig och behöver byggas genom gemensamt lärande, dels för att förändrade samhälls- mål leder till behov av justeringar av förvaltningen. 2Konventionen om biologisk mångfald, artikel 2 (SÖ 1993:77). 3Se t.ex. (2009) s. 186–187. Konventionen om biologisk mångfald betonar att ekosystem- ansatsen ska kunna användas oberoende av den geografiska skalan. Det är själva frågan, som identifierats av de berörda, som avgör på vilken nivå analyser och åtgärder ska genomföras. Ekosystem- ansatsen pekar dock på att åtgärderna ska genomföras på lägsta lämpliga skalnivå för att skapa engagemang och delaktighet. Den betonar även försiktighetsprincipen. Mervärdet av att använda eko- systemansatsen som arbetsmetod är att helheten betonas och att berörda aktörer är delaktiga i att formulera mål samt i själva förvalt- ningen. Ekosystemansatsens tolv principer enligt Konventionen om biologisk mångfald4 1.Samhällets intressen bestämmer förvaltningens mål. 2.Förvaltningen bör vara decentraliserad till den lägsta tillämp- bara nivån och engagera alla för att kunna balansera lokala och allmänna intressen. 3.De som genomför förvaltningen bör beakta effekterna (verkliga eller tänkbara) på närliggande eller andra eko- system. 4.Det är grundläggande att förstå ekosystemets värde ur ett ekonomiskt perspektiv. Förvaltningen bör bland annat: a)reducera subventioner som leder till utarmning av biolo- gisk mångfald, b)skapa incitament som främjar biologisk mångfald och hållbart nyttjande, c)i möjligaste mån integrera kostnader och vinster i ett givet ekosystem. 5.Bevarande av ekosystemens struktur och funktion för att upprätthålla ekosystemtjänster bör vara ett prioriterat mål, då fungerande ekosystem har förmåga att motstå föränd- ringar. 6.Ekosystemen bör förvaltas inom ramen för dess funktioner, försiktighetsprincipen ska tillämpas. 7.Ekosystemansatsen bör tillämpas på lämplig skala och rum. 4 Översättning: (2007). 8.Kunskap om att tidsfördröjningar påverkar ekosystem- processer, innebär att långsiktiga mål för förvaltningen bör sättas. 9.Förvaltningen måste acceptera att förändring är oundvik- ligt. 10.Ekosystemansatsen bör integrera bevarande av biologisk mångfald och ett hållbart nyttjande av den samma. 11.Ekosystemansatsen bör beakta all typ av relevant informa- tion, även vetenskaplig och traditionell och lokal kunskap, innovationer och metoder. 12.Ekosystemansatsen bör involvera alla relevanta sektorer i samhället och vetenskapliga discipliner.