sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — Det kan noteras att i enkäten svarade en lägre andel () studerande att de själva får disponera det extra tillägget, än andelen studerande som uppger att de själva får disponera studiebidraget (). När det gäller frågorna om studiebidragets respektive extra tilläggets betydelse för familjens ekonomi visar enkätsvaren att betydelsen av extra tillägget är större (svarade stor eller ganska stor betydelse) än betydelsen av studiebidraget (). Tonåringars förutsättningar och förmåga att bedöma familjens ekonomi varierar naturligtvis, men svaren på frågorna pekar på att extra tillägget utgör ett betydelsefullt stöd till de resurssvagaste hushållen. Ett ytterligare motiv för att behålla ett behovsprövat bidrag är att det fungerar som ett stöd för föräldrarna i deras försörjnings- skyldighet gentemot barnen. Barn i gymnasieåldern har andra och framför allt större behov än barn . har sammanställt uppgifter om visar hur kostnaderna för bl.a. mat ökar med åldern. Matkostnaden för en flicka i åldern 14–uppgår till medan kostnaden för en flicka i åldern 10–är . För pojkar är kostnaden, för samma ålderskategorier, respektive . 8 Merkostnaden utgör i sig ett motiv för att extra stöd bör lämnas till resurssvaga hushåll. Sammanfattningsvis är det därför, bl.a. av fördelningspolitiska skäl, 8 uppgifter avseende kostnader för livsmedel, där alla måltider utom lunch äts i hemmet. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget inte lämpligt att ta bort det extra tillägget inom studiehjälpen utan att ersätta det med ett annat, behovsprövat bidrag riktat till resurssvaga hushåll med ungdomar som bedriver gymnasiestudier. Renodlingen av den utbildningspolitiska dimensionen är dock ett centralt inslag i förändringen och moderniseringen av studie- hjälpen. Som en konsekvens därav bör det fördelningspolitiskt präglade extra tillägget inom studiehjälpen därför avvecklas, som resurserna förs över till ett nytt stöd, inom det familjepolitiska området, riktat till i huvudsak samma målgrupp. Mitt förslag: Det extra tillägget inom studiehjälpen ska avvecklas och ersättas av ett nytt stöd inom den ekonomiska familjepolitiken. 7.5.2Gymnasiebidraget – ett nytt stöd Utredningen har prövat om det extra tillägget kan inrymmas i någon befintlig familjeekonomisk stödform, t.ex. bostadsbidraget. En genomgång av dagens system ger vid handen att det förefaller svårt att infoga extra tillägget i det nuvarande systemet för bostadsbidrag om man vill nå just gruppen hushåll med gymnasie- studerande ungdomar med låg ekonomisk standard. Bostadsbidraget utbetalas med ett preliminärt bidrag som grundar sig på det enskilda hushållets uppskattning av de egna, samlade inkomsterna. Det preliminära beloppet stäms sedan av mot hushållets taxerade inkomst och ett slutgiltigt belopp (s.k. slutligt bostadsbidrag) fastställs . Om hushållet fått för mycket utbetalt görs ett återkrav och om för lite utbetalts görs en tilläggsutbetalning. Systemet har kritiserats, bland annat från de studerande, som ofta har varierande inkomster över tiden. Resultatet blir att de studerande ofta tvingas betala tillbaka delar av det mottagna bidraget. Ett reformerat bostadsbidragssystem, med månatlig inrapportering av inkomstuppgifter i enlighet med det förslag som lämnats i betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40) skulle kunna lösa en del av problemen med det nuvarande systemet, bl.a. den preliminära bidragsutbetalningen. Det råder dock osäkerhet om och när det föreslagna systemet eventuellt införs. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Inget av de andra familjeekonomiska stöden är särskilt anpassat till studerande, något som försvårar möjligheten att inrymma dagens extra tillägg i befintliga stödformer. Mot bakgrund av behovet av förändringar föreslår jag att ett nytt, sökbart och behovsprövat bidrag, kallat gymnasiebidrag, inrättas inom ramen för den ekonomiska familjepolitiken inom utgiftsområde 12 i statsbudgeten. Stödet ska lämnas för den tid då den studerande bedriver studier. Gymnasiebidraget bör kunna sökas av hushåll med studerande i gymnasial utbildning som har rätt till studiehjälp. För att markera stödets familjepolitiska karaktär bör det rikta sig till hushållet och inte till den enskilde studeranden. Extra tillägget ges med tre olika belopp beroende på familjens inkomst. Beroende på att beloppsgränserna inte justerats får ett överväldigande flertal det högsta beloppet, . Det är, mot bakgrund av kostnadsutvecklingen , rimligt att bidraget räknas upp. För att göra det nya systemet så enkelt som möjligt bör gymnasie- bidraget lämnas med ett enhetligt belopp på . Gymnasiebidraget bör administreras av (). Mellan FK och CSN finns redan ett väl utvecklat samarbete bl.a. avseende kopplingen mellan studiehjälpen och andra bidrags- system. Kontrollen av att den studerande är berättigad till studie- hjälp bör därför medföra ett begränsat merarbete. Även behovet av efterkontroll av de uppgifter som den sökande lämnat måste hanteras. Så som den är utformad inom bostads- bidraget kan efterkontrollen medföra betydande svårigheter för mottagare med varierande inkomster då beloppet fastställs slutgiltigt först . är en uppföljning av riktigheten i de uppgifter som lämnats ofta påkallad när det gäller användningen av allmänna medel. Efterkontroll av de uppgifter som den sökande lämnar bör ske med viss frekvens och i viss omfattning. Ett regelverk med krav om tätare inrapportering av uppgifter, exempelvis som föreslås av (SOU 2011:40), bör när det införs kunna tillämpas även vad gäller efterkontrollen av gymnasie- bidraget. Efterkontrollen av lämnade uppgifter bör som ett alternativ kunna ske genom t.ex. stickprov. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Mitt förslag: Ett nytt, sökbart och behovsprövat stöd, kallat gymnasiebidrag, ska inrättas för resurssvaga hushåll som har barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp. Gymnasiebidraget ska lämnas med och för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. Gymnasiebidraget ska administreras av . Beräkning av den bidragsgrundande inkomsten Hur det ekonomiska underlaget beräknas och vilka personer som ska inkluderas i beräkningen för dagens extra tillägg regleras i 2 kap. 10–13 §§ studiestödsförordningen (2000:655). För en studerande som är gift beräknas det ekonomiska underlaget utan hänsyn till föräldrarnas inkomst och förmögenhet. Vidare finns regler för vad som avses med föräldrar. En förälder är den som har den rättsliga vårdnaden eller, i fråga om en studerande som fyllt , senast har haft vårdnaden om den studerande, eller den som är sambo med en sådan vårdnadshavare. Med förälder jämställs också den som är gift med sådan förälder till den studerande som ensam eller, i fråga om studerande som fyllt , senast ensam har haft vårdnaden om den studerande. Såväl CSN som ÖKS har vittnat om förhållanden med dagens beräkningsgrunder som kan ifrågasättas. Exempelvis ska en styv- pappa, som är gift med den studerandes mamma, men inte bor i hushållet, ingå i beräkningen, medan en biologisk pappa som inte är vårdnadshavare eller bor i hushållet, inte ska ingå. Ett annat exempel är att en frånvarande biologisk förälder som är vårdnads- havare ska inräknas vid beräkning av hushållets taxerade inkomst. Detta kan bli problematiskt i t.ex. de fall där den sökande kommit som flykting till och båda föräldrarna antecknats som vårdnadshavare vid ankomsten till . Om sedan en förälder flyttar utomlands, eller aldrig ens befunnit sig i , ska dennes inkomst ändå medräknas. Om den sökanden i de nämnda fallen inte kan styrka den frånvarande förälderns inkomst, vilket kan vara näst intill omöjligt, avslås ansökan enligt huvudregeln. Ett tredje exempel är de fall då en sökande har barn och bor ensam med barnet; då ska även den sökandes föräldrars inkomster ingå i beräkningen. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget sökanden bott tillsammans med barnets andra förälder hade däremot den sökandes föräldrars inkomst inte ingått, utan då hade det ekonomiska underlaget beräknats utifrån den sökandes inkomst. Dessa exempel tyder på att bestämmelserna för hur beräkningarna av det ekonomiska underlaget ska ske behöver förändras. Det ekonomiska underlaget för gymnasiebidraget bör därför beräknas utifrån den studerandes och hans eller hennes föräldrars årsinkomster. Däremot föreslås en förändring av vad som avses med förälder vid beräkningen av det ekonomiska underlaget. Utgångspunkten bör vara att inkomstprövningen ska göras utifrån inkomsterna från de personer som bor i samma hushåll som den studeranden. Så är fallet för de flesta andra behovsprövade stöd, såsom bostadsbidrag, försörjningsstöd och vårdbidrag samt vid beräkning av storleken på förskoleavgifter enligt bestämmelserna om maxtaxa. Även inom flerbarnstillägget räknar man samman barn som grundar rätt till tillägget utifrån hur många barn som bor i hushållet även om barnen inte är gemensamma inom hushållet. Med begreppet förälder bör därför i detta sammanhang avses, dels en förälder som bor tillsammans med den studerande, dels en styvförälder som bor tillsammans med den studerande. Om två personer är att betrakta som sammanboende avgörs av om de varaktigt bor tillsammans. Utgångspunkten för denna bedömning ska vara om de är folkbokförda på samma adress. Det kan däremot förekomma fall där en person betraktas som boende i hushållet, trots att han eller hon är folkbokförd på en annan adress. Om omständigheterna talar för att personen varaktigt bor i hushållet ska han eller hon inkluderas i beräkningsunderlaget. Förslaget medför förändringen att inkomster från föräldrar som inte bor tillsammans med den studeranden inte längre ska inräknas i det ekonomiska underlaget. Detta kan medföra att vissa studerande kvalificerar sig för gymnasiebidraget, trots att de enligt nuvarande regler inte är berättigade till extra tillägg. En sådan typsituation är om den studerande inte bor tillsammans med en välbeställd förälder. Den förälderns inkomster och tillgångar, som kan vara betydande, ingår enligt de föreslagna, reglerna inte i beräkningsunderlaget men ligger dock till grund för underhålls- regleringen för barn. Förslaget medför även förändringen att inkomsten från en styvförälder som är gift eller sambo med den studerandes förälder Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget och bor tillsammans med den studerande, ska inräknas i det ekonomiska underlaget. Så sker när det gäller beräkning av bostadsbidrag. En annan förändring är att en studerande som inte bor tillsammans med sina föräldrar kommer att ha rätt till gymnasie- bidrag i större utsträckning än enligt dagens regler om extra tillägg, eftersom den studerandes föräldrars inkomster då inte kommer att medräknas i det ekonomiska underlaget. För en studerande som är gift ska, i stället för föräldrarnas inkomst, makens eller makans inkomst medräknas i det ekonomiska underlaget. Denna regel tillämpas även om den studerande är sambo med en person som han eller hon har varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Förändringen är påkallad för att skapa likhet med andra inkomstprövade stöd och för att t.ex. unga föräldrar i eget hushåll ska kunna få gymnasiebidrag och föräldratillägg, se vidare kapitel 8. En gymnasiestuderande ska enligt 11 § folkbokföringslagen (1991:481) vara folkbokförd hos sina föräldrar även om han till följd av skolgången regelmässigt tillbringar sin dygnsvila på en annan fastighet. För det fall att en inackorderad studerande felaktigt har folkbokfört sig på inackorderingsadressen innebär de föreslagna reglerna att föräldrarnas inkomst inte ska medräknas i det ekonomiska underlaget och att den studerande, om han eller hon inte själv har en större inkomst, kommer att få rätt till gymnasiebidrag, vilket inte är avsikten med reglerna. För att förhindra en sådan situation bör inte såväl gymnasiebidrag som inackorderingsstöd lämnas i de fall där den studerande felaktigt folkbokför sig på inackorderingsadressen och endast för den skull kvalificerar sig för gymnasiebidraget. Detta kan förslagsvis ske genom ett tillägg i bestämmelsen som definierar föräldrahem, så att med föräldrahem avses permanent bostad för den studerande och hans eller hennes föräldrar. Förslaget innebär att inackorderings- stöd inte lämnas för det fall att den studerande folkbokför sig på inackorderingsadressen. Självfallet ska dock en inackorderad studerande som har inackorderingsstöd även ha rätt till gymnasie- bidrag om den studerande och hans eller hennes föräldrars till- sammans har ett ekonomiskt underlag som understiger den angivna gränsen. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Den grupp hushåll som mottar extra tillägg har ändrat samman- sättning över tiden. Detta beror främst på att inkomstgränserna för rätten till extra tillägg varit oförändrade . Från att tidigare ha omfattat exempelvis ensamstående, förvärvsarbetande föräldrar utgörs mottagarna i mycket stor utsträckning av hushåll som i hög grad är beroende av olika transfereringar. Förändringen inom målgruppen utgör i sig motiv för en översyn av vilka inkomster som ska ingå i det ekonomiska underlaget. Reformeringen av stödet bör inriktas på att återställa den ursprungliga målgruppen, men också utöka den. Som tidigare konstaterats går det inte att infoga extra tillägget i det nuvarande systemet för bostadsbidrag om man vill nå just gruppen hushåll med gymnasiestuderande ungdomar med låg ekonomisk standard. Inget av andra befintliga stöd är heller direkt anpassade till studerande. Däremot bör bostadsbidragets regler för beräkning av den sökandes bidragsgrundande inkomst kunna tillämpas. Att använda ett redan befintligt regelverk torde vara kostnadseffektivt för den tänkta ansvariga myndigheten . Handläggningen bör också underlättas genom att reglerna redan tillämpas och är inarbetade. Rätten till det nya gymnasiebidraget bör därför – i stället för den beskattningsbara inkomsten – prövas utifrån den sammantagna bidragsgrundande inkomsten i likhet med de regler som tillämpas vid beräkningen av bostadsbidraget i 97 kap. socialförsäkrings- balken (SFB). Den bidragsgrundande inkomsten utgörs av den studerande och dennes föräldrars sammanlagda årsinkomst. Reglerna för inkomstberäkningen vid bostadsbidrag bör inkludera de olika inkomstslag och bidrag som bidrar till hushållets försörjning, och skulle väl lämpa sig för att även beräkna inkomstunderlaget för det nya gymnasiebidraget. I beräknings- underlaget ska inkluderas de boende i ett hushåll, enligt de avgränsningar som tidigare angivits. Förslaget innebär att i en ny lag om särskilt stöd till gymnasie- studerande inom vilken gymnasiebidrag och föräldratillägg regleras, görs en hänvisning till tillämpliga regler om bidragsgrundande inkomst i 97 kap. SFB avseende beräkning av bostadsbidrag. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Jag har också övervägt frågan om förmögenhetsprövning i samband med ansökan om gymnasiebidrag. Av de av de studerande som har extra tillägg är det ett mycket begränsat antal som redovisar en förmögenhet som överstiger gränsvärdet på . Att avskaffa förmögenhetsprövningen för den begränsade gruppen skulle innebära en besparing för statskassan genom att handläggningen förenklas. Ett liknande resonemang förs i propositionen 2008/09:203 Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner, där regeringen föreslog att förmögenhetsprövningen för underhållsstöd skulle avskaffas mot bakgrund av att den administrativa handläggningskostnaden var högre än vad förmögenhetsprövningen sparade. Föreslagen har senare beslutats av . Det finns starka skäl som talar för enhetliga regler för förmögenhetsprövning inom olika trygghetssystem. Att slopa den nuvarande prövningen kan riskera att tilltron till trygghets- systemen undergrävs. Legitimiteten till finansieringen av dessa system kan även förlora sin trovärdighet om det uppfattas som att personer oriktigt erhåller bidrag. Min bedömning är att skälen för att inte göra en förmögenhets- prövning i det nya gymnasiebidraget överväger. Prövningen skulle beröra ett fåtal personer och möjligheterna att kontrollera riktigheten i de uppgifter som lämnas är begränsade. Avskaffandet medför också att administrationen kan minskas. Som en konsekvens av att förmögenhet inte ska medräknas vid prövningen av rätten till gymnasiebidraget ska bestämmelserna i 97 kap. 2 § punkterna 1–3 och 6 samt 4, 5 och 13 §§ i SFB tillämpas vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Inte heller eventuella syskons inkomst av kapital och förmögenhet ska ingå i beräkningsunderlaget. prövas rätten till extra tillägg mot ett ekonomiskt underlag som består av hushållets beräknade inkomst under det läsår som ansökan avser. Jag föreslår att inkomstberäkningen för gymnasiebidraget i stället ska baseras på kalenderår. En ansökan som avser ett läsår ska baseras på inkomsterna under det kalenderår då läsåret eller kursen inleds. En ansökan som enbart avser en höst- eller vårtermin ska baseras på inkomsterna under det kalenderår då höst- respektive vårterminen börjar. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget De nya reglerna skulle innebära att till grund för en ansökan avseende /14 ska läggas inkomsterna . För en ansökan avseende enbart hösttermin 2013 respektive vår- terminen 2014 faller det sig naturligt vilket kalenderår som ska utgöra beräkningsgrunden. Enligt praxis från (tidigare Regeringsrätten) ska det extra tillägget inte beaktas vid bedöm- ningen av behov av försörjningsstöd. 9 Detta gäller oavsett om den studerande bor tillsammans med sina föräldrar, eller inte. har i sin bedömning hänvisat till ett uttalande från departementschefen i samband med det extra tilläggets tillkomst, där denne anförde att det extra tillägget infördes som ett kraftigt förstärkt selektivt stöd till de inkomst- svagaste hushållen och att det inte bör beaktas då familjers behov av bistånd från bedöms10. Då gymnasiebidraget har samma syfte och i huvudsak samma konstruktion som det extra tillägget bör denna praxis gälla även för gymnasiebidraget. Enligt min mening bör därför inte gymnasiebidraget beräknas som inkomst vid bedömningen av behov av försörjningsstöd. Min bedömning: Det extra tillägget ska enligt praxis inte beaktas vid bedömningen av behovet av försörjningsstöd. Eftersom gymnasiebidraget har samma syfte och i huvudsak samma konstruktion som det extra tillägget bör denna praxis enligt min mening gälla även för gymnasiebidraget. För att kvalificera sig för dagens extra tillägg får den studerande och dennes hushålls sammanräknade inkomster och del av en eventuell förmögenhet inte överstiga . För att kunna bevilja det lägsta beloppet i extra tillägg 1984 skulle hushållens sammanlagda taxerade inkomst vara lägre än . Därefter har inkomstgränsen höjts succesivt till . låg den övre inkomst- gränsen för extra tillägget på en nivå som motsvarar av 9RÅ 1990 ref 7 och RÅ 1996 ref 12. 1983/84:127 s. 17. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Om samma princip skulle ha gällt 2010 hade inkomstgränsen varit . Min bedömning är att en sådan återställning av nivån skulle tjäna syftet med det nya gymnasiebidraget och stärka de ekonomiskt svagaste familjerna. Med det nya inkomstbegreppet som utgångpunkt föreslås att den sökandes totala inkomster, för att gymnasiebidraget ska beviljas, fortsättningsvis inte får överstiga brutto . Den nya inkomstgränsen innebär att av alla familjer där det ingår minst en ungdom som bedriver gymnasiala studier med rätt till studiehjälp också ska ha rätt till gymnasiebidraget. Mitt förslag: Den bidragsgrundande inkomsten utgörs av den studerandes och hans eller hennes föräldrars sammanlagda års- inkomster. Förmögenhet ska inte medräknas i den bidrags- grundande inkomsten. Beräkningen ska baseras på kalenderår. Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten avses med föräldrar 1.en förälder som den studerande varaktigt bor hos, och 2.en person som är gift och varaktigt bor med en sådan förälder som avses under punkten 1, och 3.en person som är sambo med en sådan förälder som avses under punkten 1. För att vara berättigad till gymnasiebidraget får det ekonomiska underlaget inte överstiga brutto . Vid beräkningen av summan av den bidragsgrundande inkomsten tillämpas bestämmelserna i 97 kap. 2 § punkterna 1–3 och 6 samt 4, 5 och 13 §§ i socialförsäkringsbalken. Den bidrags- grundande inkomsten ska avse inkomst för det kalenderår då läsåret eller kursen inleds. För en studerande som är gift utgörs den bidragsgrundande inkomsten av den studerandes och hans eller hennes makes sammanlagda årsinkomster. Bestämmelsen ska också tillämpas då en studerande lever tillsammans med en person, med vilken 11 , 2012a. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn med. Om det finns synnerliga skäl får den bidragsgrundande inkomsten beräknas utan hänsyn till föräldrarnas och makens inkomst. Gymnasiebidraget är ett behovsprövat stöd och ska lämnas efter skriftlig ansökan. En ansökan ska undertecknas av den studerandes vårdnadshavare. Om den studerande är myndig ska han eller hon dock själv kunna underteckna ansökan. Om det föreligger särskilda skäl bör en ansökan om gymnasie- bidrag för en omyndig studerande undertecknas av den studerande själv. Ett exempel på en situation där det föreligger särskilda skäl skulle kunna vara då den studerande har brutit med sin familj och till följd av låg inkomst är berättigad till gymnasiebidrag. I detta fall är det inte rimligt att den studerande är beroende av att föräldrarna undertecknar ansökan. Mitt förslag: Gymnasiebidraget ska lämnas efter skriftlig ansökan. En ansökan ska undertecknas av den studerandes vårdnadshavare. Om den studerande är myndig ska han eller hon själv underteckna ansökan. Om det finns särskilda skäl bör en ansökan om gymnasie- bidrag för en omyndig studerande undertecknas av den studerande själv. Gymnasiebidraget ska som huvudregel utbetalas till en förälder, som den studerande varaktigt bor hos. Om den studerande är myndig, ska gymnasiebidraget utbetalas till honom eller henne själv. 12 Enlig gällande praxis är studiebidraget och extra tillägget stöd som tillkommer den studerande själv och inte föräldrarna. Detsamma bör gälla för gymnasiebidraget. Gymnasiebidraget ersätter det extra tillägget Om det finns särskilda skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande, efter begäran från den studerande, utbetalas till honom eller henne själv. Om den studerande har eget hushåll med barn ska detta anses vara ett särskilt skäl, eftersom en utbetalning till den studerandes vårdnadshavare skulle kunna innebära att bidraget inte når den studerande. Dessutom har det ekonomiska underlaget för rätt till bidrag inte beräknats på föräldrarnas inkomster. Om det finns synnerliga skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande utbetalas till socialnämnden eller annan lämplig person, att användas för den studerandes bästa. Ansökan ska då lämnas av socialnämnden och en utbetalning bör endast ske i undantagsfall och efter noggrann prövning. Om en omyndig studerande varaktigt bor hos båda föräldrarna, kan föräldrarna gemensamt anmäla till vem av dem som ska vara betalningsmottagare av gymnasiebidraget. Om föräldrarna inte lämnar någon anmälan till , ska gymnasiebidraget utbetalas till den av föräldrarna, som senast fick barnbidrag för den studerande. Mitt förslag: Gymnasiebidraget ska betalas ut till en förälder som den studerande varaktigt bor hos. Om den studerande är myndig ska gymnasiebidraget betalas ut till den studerande själv. Om det finns särskilda skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande, på begäran av den studerande, betalas ut till den studerande själv. Om det finns synnerliga skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande, på begäran av socialnämnden, betalas ut till socialnämnden eller någon annan lämplig person att användas för den studerandes bästa.