sou · H1B380 · 2013-12-05 00:00:00 — Europeiska unionen (6 § 5.) Förslaget genomför inte direkt någon skyldighet som följer av anslutning till EU. Särskilda hänsyn (6 § 6.) Arbetet har som inriktning att minska och förenkla företagens upp- giftslämnande till de statliga myndigheterna och det är därför ange- läget att det kommer i gång så fort som möjligt. Dock måste myn- digheterna ges tid att inventera sina uppgiftskrav vilket är en uppgift som kräver styrning och löpande uppföljning. När Servicetjänsten driftsätts kommer det att vara nödvändigt med särskilda informationsinsatser riktade mot företagen så att de får kännedom om och börjar bruka tjänsten. (7 § 1.) I princip berörs samtliga företag i oavsett bransch och stor- lek. Tidsåtgång och administrativa kostnader (7 § 2.) Avsikten är inte att regleringen ska medföra någon extra tidsåtgång för företagen. Förslagen har i stället syftet att minska företagens administrativa belastning. Andra kostnader för företagen och andra förändringar i företagens verksamhet (7 § 3.) Såvitt vi kan bedöma kommer inte regleringen att medföra några direkta kostnader eller andra negativa konsekvenser för företagen. Påverkas konkurrensförhållandena för företagen (7 § 4.) Regleringen kommer inte att påverka konkurrensen mellan före- tagen. Hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen (7 § 5.) Det kan inte antas att regleringen på annat sätt kommer att påverka företagen. Hänsyn till små företag vid reglernas utformning (7 § 6.) Någon särskild hänsyn bedöms inte behöva tas till små företag vid reglerna utformning. 13.2Kostnader för att genomföra förslagen Vår bedömning: årliga driftskostnad kan uppskattas till . Utredningen bedömer att inledningsvis behöver ha en omfattande samverkan med som ansvarar för det allmänna företagsregistret så att SCB kan fylla funktionen som leverantör av grundläggande uppgifter till Före- tagsdatamyndigheten. Därför bör det finnas ett organiserat samråd mellan de båda myndigheterna, som bör regleras i deras instruk- tioner. Utredningen gör vidare följande grova uppskattningar av behov av bemanning och andra resurser. Till Företagsdatamyndigheten bör knytas ett råd med representanter för mellan 5 och 10 myndigheter. Tillsammans utgör detta en övergripande samordningsorganisation. Den nya behöver totalt mellan 10 och 20 årsarbetskrafter för att kunna utföra sina uppgifter. Mellan 3 och 5 årsarbetskrafter behövs för myndighetens led- ning och administration, inklusive förvaltning av uppgiftskravs- registret. Här ingår den tid som krävs för att samråda med de andra myndigheterna som ingår i samordningsorganisationen. För drift av Servicetjänsten behövs 7 årsarbetskrafter. Mellan 5 och 10 årsarbetskrafter behöver användas för att arbeta med innehållet i uppgiftskravsregistret. I uppgiften ingår att leda arbetet med att bygga upp ett komplett register med uppgiftskrav. ska dessutom arbeta aktivt med att ana- lysera innehållet i uppgiftskravsregistret med målet att minskat och förenklat företagens uppgiftslämnande. Med utgångspunkt i utredningens översiktliga bedömningar av uppdrag kan den årliga driftskostnaden uppskattas till . Vår bedömning: Investeringskostnaderna för den föreslagna infra- strukturen beräknas uppgå till . Den årliga driftskostnaden för den tekniska delen av infra- strukturen uppskattas uppgå till . Investerings- och driftskostnader är beräknade under antag- ande att investerar i en ny fysisk och organisatorisk driftmiljö för systemet. Om systemet i stället in- hyses i en existerande driftmiljö hos annan myndighet kan både investeringskostnaden och driftskostnaden förväntas minska. Utredningen lät inför den delredovisning som lämnades utföra en förstudie om den it-infrastruktur som krävs för en Servicetjänst och ett uppgiftskravsregister. Av förstudien1 framgår att investeringskostnaderna för den före- slagna infrastrukturen beräknades uppgå till , samt en årlig driftskostnad för den tekniska delen av infrastruktu- ren till . Investeringskostnaderna är uppdelade i investeringar i själva infor- mationssystemen (e-tjänst och register) om samt övrig infrastruktur (serverhall samt infrastrukturrelaterad hård- och mjukvara) om . Informationssystemkostnaderna kan ytterligare delas upp i applikationsutveckling () samt hård- och mjukvara (sammanlagt ). 1 Hur kostnaderna är uppdelade och övriga antaganden som ligger till grund för kostnads- uppskattningen i utredningen, se bilaga 4 IT-systemstruktur och IT-relaterade kostnader för gemensamt uppgiftslämnande. För att dra nytta av de erfarenheter som gjordes vid framtag- andet av prototypen har utfört en översiktlig revidering den kostnadsanalys som utförde. uppskattar investeringskostnaden till samt en årlig driftskostnad för den tekniska delen av infra- strukturen på . Investeringskostnaderna är i rapport uppdelade i investeringar i själva informationssystemen (e-tjänst och register) om samt övrig infrastruktur (serverhall samt infrastrukturrelaterad hård- och mjukvara) om . Informationssystemkostnaderna kan ytterligare delas upp i applika- tionsutveckling () samt hård- och mjukvara (sam- manlagt ). Driftskostnaderna är av uppdelade i informations- system (), integration och e-legitimation (10 mil- joner kronor) och infrastruktur (5,). Skillnaden mellan de båda kostnadsberäkningarna kan delvis för- med att har räknat med att Företagsdatamyndig- heten i större utsträckning kommer att välja att nyttja plattformar där grundfunktionalitet för systemlösningen redan finns framtagen. Till det ovan sagda bör tilläggas att utredningen, efter samråd med , erfarit att den planerade kostnadsmodellen för framtida svensk e-legitimation i betydande avseenden skiljer sig från vad som tidigare gällt. Driftskostnaderna i den del de avser autentisering av e-legitimation kan därför befaras att öka avsevärt vid den antagna nyttjandegraden. I sammanhanget bör dock nämnas att den förutsatta nyttjandegraden bygger på antagandet att vart och ett av samtliga svenska företag använder Servicetjänsten . I praktiken kommer detta inte ske . ökade kostnader för att utveckla och för- valta det allmänna företagsregistret belyses inte i detta sammanhang. De kvalitetshöjande åtgärder som det främst är fråga om kommer samtliga brukare av registret till godo och åtgärderna får enligt ut- redningens bedömning därför finansieras inom ramen för det all- männa företagsregistrets verksamhet. 2 Se bilaga 5 Slutrapport prototyp avsnitt 4.7. Vår bedömning: Den arbetsinsats som myndigheterna måste lägga ned för att inledningsvis kartlägga uppgiftskraven och hålla dem aktuella är relativt stor i förhållande till efterföljande arbete med att aktivt arbeta för att minska och förenkla företagens upp- giftslämnande. Den ökade kostnaden för informationshantering som kommer att belasta myndigheterna som ett led i att distribuera eller ta emot information från andra myndigheter har tidigare uppskattats till 2–6 miljoner . När registret över uppgiftskrav etableras kommer myndigheterna inledningsvis att behöva inventera vilka uppgiftskrav som företagen fullgör mot myndigheten och vilka uppgifter som myndigheterna samlar in. Hur omfattande detta arbete är varierar mellan myndig- heterna. Den arbetsinsats som inledningsvis krävs av de enskilda myndigheterna ska dock inte beräknas alltför högt. Myndigheterna tillhandahåller e-tjänster och blanketter för i stort sett samtliga uppgiftskrav. Det borde därför med en ganska begränsad insats gå att kartlägga uppgiftskraven. I den inledande kartläggningen som utfördes lade de fjorton myndigheter som deltog sammanlagt ner cirka 3 000 tim- mar på att kartlägga uppgiftskraven. Myndigheterna har därefter lagt ner ca på att på den nya kartläggningen . Det fordras också ett kontinuerligt arbete att hålla uppgiftskravs- registret uppdaterat allteftersom uppgiftskraven tillkommer eller för- ändras. Hur arbetskrävande detta blir är svårt att uppskatta men det torde vara av mindre omfattning för myndigheterna än den arbets- insats som krävs i samband med den inledande inventeringen. Detta arbete måste vidare samordnas med myndigheternas föreskriftsarbete eller arbetet med att hålla e-tjänster, blanketter och övrig informa- tion ajour med förändringar i lagstiftningen. Skillnaden i tidsåtgång mellan den inledande kartläggningen och efterföljande förvaltning är därför troligen större än som framkommit under kartläggnings- uppdragets två kartläggningsomgångar. För att uppnå målsättningen att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande kommer det vara nödvändigt för vissa myndig- heter att vidta en del ytterligare åtgärder. För det första måste myn- digheterna anpassa sina e-tjänster till Servicetjänsten och för det andra måste de inom ramen för övrigt förenklingsarbete arbeta aktivt med att samordna begreppsanvändningen för att kunna utbyta in- formation sinsemellan. Det sistnämnda arbetet har i sitt Förslag till minskat uppgiftslämnande för företagen uppskattat till en kostnad för myndigheterna på 12–. Den ökade kostnaden för informationshantering som belastar myndigheterna som ett led i att distribuera eller ta emot informa- tion från andra myndigheter uppskattas i förslag till 2–6 miljoner . Utredningen har inte tagit fram några egna uppskattningar på vad nödvändiga anpassningar kommer att kosta myndigheterna. Vi har inte heller haft möjlighet att beräkna kostnaden för att anpassa myn- digheterna e-tjänster till Servicetjänsten. Kostnaden härför som del- vis täcker samma område som de ovan nämnda 2–6 miljonerna kan hållas nere eftersom vi inte föreslår någon djupare systemintegrering mellan Servicetjänsten och anslutna e-tjänster. Vår bedömning: Det är förknippat med stora osäkerhetsfaktorer att beräkna nyttan med förslagen. gjorda samhällsekono- miska bedömningar talar emellertid samtliga för att inrättandet av ett uppgiftskravsregister och ett aktivt arbete med att samordna uppgiftskraven för att minska och förenkla företagens uppgifts- lämnande är samhällsekonomiskt lönsamt. Kostnaderna kommer uteslutande ligga på staten medan nyttor- na uppstår hos företagen. redovisade i sitt Förslag till minskat uppgiftslämnande för företagen de samhällsekonomiska aspekterna av ett samordnings- organ och de nyttor och kostnader som skulle uppstå om myndig- heternas uppgiftskrav med hjälp av ett samordningsorgan kan sam- ordnas mer effektivt och systematiskt än vad som sker . Med en samhällsekonomisk kostnad avsåg värdet av den bästa alternativa användningen av en resurs. En samhälls- ekonomisk nytta uppstår då en vidtagen åtgärd som konsekvens får att bundna resurser frigörs, vilka kan användas på ett sätt som skapar högre samhällsekonomiska värden än den nuvarande använd- ningen av resursen. Företagens nyttor kan i detta sammanhang ses som en minskning av deras administrativa kostnader. Med admini- strativa kostnader avses företagens kostnader för att upprätta eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller rekommendationer i allmänna råd. Enligt den definition som utgick ifrån inkluderas även företagens kostnader för lagring av information. Eftersom krav på informationslagring endast indirekt påverkas av ökad myndighetssamordning och att indirekta effekter är både svårare att definiera och att uppskatta än direkta effekter, valde att helt bortse från indirekta effekter. Konsekvensen för analysen är att företagens nyttor av ett samordningsorgan är underskattade. Med anledning av att syftet med ett samordningsorgan är att för- enkla företagens vardag, antog att inga nya kostnader uppstår för företagen. Myndigheternas nyttor består i en minskad informationsinhämtning direkt från företagen då vissa uppgifter kan samordnas och återanvändas av flera myndigheter i stället för att flera myndigheter inhämtar samma eller likvärdiga uppgifter från ett och samma företag. Ett samordningsorgan kan även dämpa behovet av nytillkomna uppgiftskrav. I en samhällsekonomisk utvärdering av genomförda eller planerade åtgärder jämförs ofta åtgärdernas förväntade (ex ante) eller faktiska (ex post) resultat med den situation som skulle råda, givet att den undersökta åtgärden inte genomförs. Det är i förhål- lande till detta så kallade jämförelsealternativ som det går att säga huruvida en åtgärd är samhällsekonomiskt lönsam eller inte. Bolags- verket använde två jämförelsealternativ (ex ante). Det första jämförelsealternativet kan beskrivas som statiskt, då utgångspunkten är att den nuvarande nivån på företagens admini- strativa kostnader är oföränderlig. Mätt i fasta priser, kommer kost- naderna att vara desamma som de är . Det andra jämförelsealternativet är dynamiskt positivt. Bördan av uppgiftskrav förväntas växa , men förutom att vissa be- fintliga uppgiftskrav kan samordnas bort, antas att ett instiftat sam- ordningsorgan även kommer medverka till att tillväxttakten i till- kommande nya uppgiftskrav kan dämpas. Som utgångspunkt för en bedömning av den samhällsekonomiska nyttan av ett samordningsorgan för företagen, genomförde Bolags- verket två analyser av företagens nuvarande administrativa kostnader. Huvudalternativet byggde på – tidigare Nuteks – mätningar av företagens administrativa kostnader enligt den så kallade standardkostnadsmodellen. Utifrån dessa mätningar har företagens administrativa kostnader enligt den definition som här använts kun- nat uppskattas till . Den alterna- tiva analysen byggde på en alternativ värdering av företagens an- vändning av sin egen tid. Standardkostnadsmodellen som ligger till grund för huvudalternativet baseras på företagens lönekostnader samt kostnader för inköpta tjänster. I har även arbetsgivar- avgifter räknats in i lönekostnaderna liksom en generell overhead på . I den alternativa bedömningen har företagens tid däremot värderats till marknadspriser baserat på ett antaget förädlingsvärde per anställd i storleksordningen 130–. Med denna mark- nadsbaserade värdering av företagens tid skulle företagens admi- nistrativa kostnader i stället motsvara . Baserat på norska erfarenheter av det så kallade Oppgave- registeret, har samordningspotentialen för ett svenskt samordnings- organ uppskattats. Som andel av den ursprungliga administrativa belastningen vid mätperiodens början, har den årliga samordnings- vinsten för företagen i legat mätt som in- besparade personår. De årliga samordningsvinsterna har varierat mycket kraftigt, men trenden för hela perioden pekar på allt större årliga samordningsvinster ju som Oppgaveregisteret har varit i drift. Omräknat för svenska förhållanden och baserat på huvudalternativets uppskattning av dagens administrativa kostnader har företagens samhällsekonomiska nytta av ett samordningsorgan bedömts uppgå till mellan 0,5 och sett ur ett tioårsperspektiv. I den alternativa analysen uppgår företagens nyttor i stället till mellan 0,8 och . Myndigheternas nyttor har beräknats utifrån en bedömning av deras nuvarande hanteringskostnader för inkomna blanketter. Baserat på uppgifter från och har hanteringskostnaden uppskattats till per blankett. Då antalet insamlade blanketter som minst uppgår till 96,6 miljoner, kan myndigheternas samlade kostnader för insamling av information från företagen uppskattas till mellan 12 och 32 mil- jarder kronor. På grund av att urvalet är så litet, bör denna uppgift dock behandlas med viss försiktighet. I brist på bättre data, har dessa uppgifter ändå fått tjäna som utgångspunkt i analys av myndigheternas nyttor. I avsaknad av explicita data har ett godtyckligt antagande gjorts i analysen att momenten insamling och registrering motsvarar tio pro- cent av myndigheternas sammantagna hanteringskostnader för insam- lade blanketter. Övriga hanteringskostnader – lagring och spridning av uppgifter – antas finnas kvar även om vissa uppgifter kan inhämtas från annan myndighet i stället för från företagen. I fall när ett uppgiftskrav skulle kunna samordnas med andra myndig- heter, skulle den eller de myndigheter som fortsättningsvis kommer återanvända av annan myndighet insamlad informationen således se en minskning av sina hanteringskostnader för visst uppgiftskrav om . I brist på relevant underlagsmaterial har ett lika godtyckligt antag- ande gjorts att samordningspotentialen för myndigheterna motsvarar av den samordningspotential som har använts i beräk- ningarna över företagens nyttor. Med hänsyn till ovanstående faktorer och antaganden skulle myn- digheternas nyttor av ett samordningsorgan därmed upp- gå till . Staten som helhet kommer även att ha kostnader för ett samord- ningsorgan under såväl en inledande uppbyggnadsfas som ett drifts- skede. Anläggningskostnaderna bedöms här motsvara 20–. Drift- och underhållskostnaderna uppskattas till ca . Samordningen av uppgiftskraven bedöms kosta befint- liga myndigheter 12–under ett uppstartsskede. Till detta kommer löpande kostnader för myndigheterna, vilka bedömts till 2–. Med anledning av att myndigheternas nyttor och kostnader är så pass små i förhållande till företagens nyttor, är deras inverkan på den sammantagna samhällsekonomiska analysen av mindre betydelse. i ett tioårsperspektiv är den sammantagna nyttan därmed mellan 0,5 och enligt huvudalternativet och mellan 0,8 och enligt den alternativa analysen. Graden av en åtgärds lönsamhet kan avgöras med hjälp av en så kallad nuvärdesberäkning. Detta innebär att värdet av samtliga nyttor och kostnader räknas om till ett nuläge med hjälp av en lämplig kalkylränta. Här har en kalkylränta om använts, då detta är en vedertagen kalkylränta i samhällsekonomiska bedömningar. Resultatet av huvudanalysen visar på ett nettonuvärde om 2– . För den alternativa analysen är nettonuvärdet 3,6–5,. Nyttokostnadskvoten, det vill säga netto- nuvärdet i förhållande till de totala kostnaderna, visar avkastningen per satsad krona. Enligt huvudanalysen motsvarar nyttokostnads- kvoten 17–och enligt den alternativa analysen 36–44 kro- nor. Baserat på de i kalkylen värderade effekterna, är upprättandet av ett samordningsorgan således samhällsekonomiskt lönsamt. Ut- över de nyttor och kostnader som har kunnat värderas, tillkommer även nyttor och kostnader som inte har kunnat beräknas. Utredningen har inte genomfört några egna beräkningar rörande de samhällsekonomiska effekterna av utredningens förslag. De beräk- ningar som tidigare genomförts bland annat av men även av Patent och registreringsverkets i rapporten till ett samordnat uppgiftkravregister för företagsdata ger ut- tryck för att gjorda beräkningar är behäftade med stora osäkerhets- faktorer. Nyttorna för företag och myndigheter är svåra att upp- skatta vid inrättandet av ett uppgiftskravsregister vilket också gäller arbetet med att samordna uppgiftsinhämtandet från företagen. Vi har bedömt att vi inte har haft möjlighet att utan en oproportio- nerligt stor arbetsinsats genomföra dessa beräkningar med ett större mått av exakthet. har i sin samhällsekonomiska analys bedömt att före- tagens samhällsekonomiska nytta av ett samordningsorgan uppgår till mellan 0,5 och sett ur ett tioårsperspektiv. I en alternativ analys uppgår företagens nyttor i stället till mellan 0,8 och . Myndigheternas nyttor av ett samord- ningsorgan skulle uppgå till . Dessa siffror ska ställas i relation till de tidigare beräkningarna som redovisas i PRV:s rapport som anger att ett inrättande av ett uppgiftskravsregister är samhällsekonomiskt lönsamt under tredje driftsåret. Kostnaderna ligger helt på staten, medan nyttorna nästan uteslutande uppstår hos företagen. Dessa nyttor består i huvudsak av tidsvinster för företagen. Myndigheternas insatser överstiger de nyttor dessa får. Först på kan ett över- skott uppstå för myndigheterna. De förslag som vi lämnar kan i förstone uppfattas att avvika från av lämnat Förslag till minskat uppgiftslämnande för företagen genom att vi föreslår att en Servicetjänst inrättas. tjänsten är dock bara ett sätt att utnyttja information i uppgiftskravs- regsitret i syfte att på ett enkelt och snabbt sätt samordna grund- läggande uppgifter om företagen samt visa aktuella uppgiftskrav för företagen. Genom inrättandet av Servicetjänsten torde samordningen av grundläggande uppgifter genomföras snabbare och nå fler myn- digheter än i tidigare förslag på området. Visserligen är Service- tjänsten ett tillkommande moment i företagets myndighetskontakt men under förutsättning att myndigheterna använder de grundläg- gande uppgifterna till att förenkla uppgiftslämnandet på det sätt som diskuterar i avsnitt 9.3.2 torde effekten ändå innebära en minskning och förenkling av företagens uppgiftslämnande. Det är förknippat med stora osäkerhetsfaktorer att beräkna nyttan med våra förslag. gjorda samhällsekonomiska bedömningar av inrättandet av ett uppgiftskravsregister och ett aktivt arbete med att samordna uppgiftskraven för att minska och förenkla för före- tagen talar dock för att utredningens förslag är samhällsekonomiskt lönsamma. Kostnaderna för förslaget kommer uteslutande ligga på staten medan nyttorna uppstår hos företagen. Förslaget till förordning (2013:000) om företagens uppgiftslämnande Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning gäller för myndigheter under regeringen. 2 § Denna förordning syftar till att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheterna. Bestämmelsen anger förordningens övergripande syfte som är att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter. Förordningen skapar två verktyg för att åstadkomma detta. För det första skapas ett register över uppgiftskrav som kommer att ge en sammanhållen överblick över vilka uppgiftskrav som fak- tiskt gäller hos samtliga statliga myndigheter. är en förutsättning för att kunna bygga en väl fungerande Service- tjänst. Ett ändamålsenligt uppbyggt register har genom den över- blick det ger potential att användas på flera olika sätt i arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande. Registret kan därmed komma att spela en viktig roll inte bara när det gäller att tyd- liggöra och harmonisera nuvarande och kommande uppgiftskrav utan även i övrigt regelförenklingsarbete. För det andra inrättas en elektronisk servicetjänst som bland annat kommer att ge användaren en överblick över de uppgiftskrav som träffar det eller de företag som användaren företräder. Tjänsten kom- mer att förenkla företagens uppgiftslämnande bland annat genom att den kommer att serva myndigheternas e-tjänster med grundläggande uppgifter utan att användaren återkommande behöver ange dessa. 3 § I denna förordning finns bestämmelser om 1.ett register över uppgiftskrav (5–8 §§), 2.arbetet med samordning av uppgiftskrav m.m. (9–11 §§), 3.en elektronisk servicetjänst för företagens uppgiftslämnande (12–16 §§), och 4.behandling av personuppgifter inom ramen för servicetjänsten (17–21 §§) Bestämmelsen innehåller en beskrivning av förordningens fortsatta innehåll. 4 § I denna förordning avses med företag: fysisk eller juridisk person som bedriver eller avser att be- driva näringsverksamhet i , uppgiftskrav: en skyldighet enligt lag eller annan föreskrift för företag att lämna uppgifter till en myndighet med viss regelbundenhet, efter att en viss händelse inträffat eller vid en ansökan eller liknande, grundläggande uppgifter: uppgifter om ett företag som regelmässigt eller ofta efterfrågas av myndigheterna när ett uppgiftskrav ska fullgöras och som kan hanteras inom ramen för servicetjänsten. Det är nödvändigt att i förordningen definiera ett antal begrepp i arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande. I det följande kommenteras definitionerna. avses en fysisk eller juridisk person som bedriver eller avser att bedriva näringsverksamhet i . Med näringsverk- samhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och själv- ständigt. ska ges en mycket vidsträckt betydelse. Det avgörande är att definitionen inte får innebära en begränsning för möjligheten att uppnå ett minskat och förenklat uppgiftslämnan- de för majoriteten av företagen.