sou · H1B325 · 2013-04-09 00:00:00 — Den lägsta åldern för uttag av tjänstepension inom framför allt privat sektor är , dvs. före åldersgränsen i det allmänna pensionssystemet. Flera tjänstepensionsavtal ger relativt 8 , , : Tjänstepensioner och utträde från arbetslivet. sett förmånliga villkor för den som pensionerar sig . I de flesta tjänstepensioner finns det normalt ingen möjlighet att tjäna in pensionsrätt efter , även om pensionsnivån blir högre om uttaget av tjänstepensions skjuts upp. I flera avtal om tjänste- pensioner finns det arbetsutbudsbegränsningar om man har tagit ut sin tjänstepension. Inom vissa områden finns brister i transparens i fråga om villkoren i tjänstepensionerna osv. Det är arbetsmarknadens parter som träffar överenskommelser i kollektivavtal om villkoren i anställning. Avtalsfriheten utgör en viktig del i den svenska modellen på arbetsmarknaden. Utred- ningen respekterar givetvis dessa spelregler. Tjänstepensionerna kan antas vara den kanske viktigaste faktorn bakom att fortfarande har en pensionsåldernorm , eller tidigare. Det är enligt utredningen en förlegad syn att struktur- förändringar i arbetslivet ska lösas genom att erbjuda äldre ett permanent utträde från arbetsmarknaden. Reglerna för de avtalade tjänstepensionerna behöver ses över av parterna så att reglerna i högre grad kan bidra till omställning i stället för som med- verka till ett tidigt och permanent utträde från arbetslivet. I det fall sådana förändringar inte sker inom rimlig tid bör andra åtgärder övervägas exempelvis inom skattelagstiftningen. 5.2.5Ökade möjligheter till flexibel arbetstid Utredningens bedömning: Möjligheterna till flexibel arbetstid för äldre bör ökas. Olika alternativ till ökad flexibilitet bör prövas i fördjupade trepartssamtal mellan regeringen och huvud- organisationerna på arbetsmarknaden. En av de vanligaste åtgärderna i olika program och projekt runt om i världen för att underlätta ett längre arbetsliv för äldre är flexibel arbetstid. Arbetsscheman som anpassats till yngre anställda kan upplevas för krävande för den som vill fortsätta efter 65. För personer som har en viss nedsättning av arbetsförmågan kan redu- cerad arbetstid var ett bra alternativ till att ta ut pensionen tidigt och sluta att förvärvsarbeta helt. Den vars partner är pensionär kan vilja ha längre ledigheter men ändå arbeta vidare. Många äldre svarar i enkät att ökade möjligheter att arbeta deltid både före pensioneringen och efter skulle förstärka deras intresse för ett längre arbetsliv. Äldre som vill trappa ned arbetstiden, önskar arbeta kon- centrerat vissa delar av året, behöver byta till ett mindre slitsamt arbete, behöver ledigt för t.ex. vård av barnbarn eller föräldrar osv., upptäcker ofta att arbetstidsavtal och regler i tjänstepensionerna försvårar flexibiliteten. Den som har tagit ut sin tjänstepension men senare får möjlighet att förvärvsarbeta kan ofta inte skjuta upp pensionsuttaget. Andra som vill fortsätta att arbeta efter men med ökad flexibilitet möter inte sällan stelbenta arbets- scheman och fördelning av arbetsuppgifter. Utredningen anser att valfrihet och flexibilitet bör prägla också andra regel- och avtals- system på arbetsmarknaden. Det bör påpekas att många redan arbetar deltid. av alla kvinnor och av alla män i arbetar deltid, enligt Arbetskraftsundersökningarna, . Enligt preliminära resultat från den kunskapsöversikt utred- ningen har låtit göra råder inte någon enighet bland forskarna om delpensioner eller modeller med flexibla arbetstider bidrar till att öka antalet arbetade timmar bland äldre. Totalt sett har få studier genomförts. Några studier pekar på att den allmänna delpensionen som fanns 1976–ökade antalet arbetade timmar, andra resultat pekar på motsatsen. Kostnaderna kan till största delen vara en sub- vention till annars obetald fritid. Några utvärderingar av de avtalade delpensionerna har inte genomförts. De få utvärderingar som genomförts i andra länder som prövat olika modeller till flexibel arbetstid ger inga tydliga resultat om effekterna på antalet arbetade timmar, fler studier pekar på att antalet arbetade timmar minskar, färre studier på att antalet ökar. Om det inte finns särskilda avtal har den enskilde vanligen inte rätt till deltid, men arbetsgivaren och arbetstagaren kan avtala sär- skilt om deltid. Inom vissa avtalsområden finns möjligheter att söka delpension. Vissa grundläggande frågor om arbetstiden regleras i Arbetstids- lagen, ATL. Arbetstidsfrågor bestäms dock normalt i kollektivavtal på arbetsmarknaden. För föräldrar regleras rätten till ledighet i Föräldraledighetslagen. Föräldrar har vanligen rätt att arbeta deltid till lägst av heltid fram till dess barnet fyllt . Med hänsyn till de bristfälliga kunskapslägen vad gäller flexibel arbetstid anser utredningen att det inte är lämpligt att överväga lagstiftning för rätt till flexibla arbetstider för äldre Även om dödviktskostnaderna kan vara stora, kan det dock inte uteslutas att väl utformade möjligheter till flexibel arbetstid, särskilt för personer , kan bidra till att minska tidigt utträde från arbetslivet. Utredningen bedömer därför att frågan bör diskuteras vidare gemensamt mellan regeringen och huvudorganisationerna på arbetsmarknaden. Utredningens bedömning: Det behövs ytterligare satsningar för att öka medborgarnas förståelse av pensionssystemet, följa kunskapsläget och stärka forskningen om informationens effekter på pensionsbesluten. Särskilt information bör riktas till äldre om fördelarna med ett längre arbetsliv. Dagens pensionssystem innebär att den enskilde måste ta ett större ansvar för sin ekonomiska trygghet under ålderdomen. Den ökade valfriheten kan ge ett positivt värde endast om medborgarna har tillräckliga kunskaper både om hur pensionssystemet fungerar och om hur prognoserna ser ut för framtiden. De äldres arbetsutbud är också beroende av kunskaper och möj- ligheter att söka information. En förutsättning för att medborgarna ska kunna fatta rationella beslut om sin pensionering är att de flesta i stora drag förstår sambanden mellan arbetsinkomsterna under livet, medellivslängden och pensionsnivån. Särskilt viktigt är det att man begriper hur stora de ekonomiska fördelarna är av att arbeta längre och skjuta upp uttaget av pensionen. har i ett internationellt perspektiv mycket höga ambi- tioner i informationsarbetet. Informationen ges av många aktörer som myndigheter, arbetsmarknadens parter, pensionsförvaltarna och finansföretag. har ett vidsträckt informationsuppdrag. Myndighetens ska ge information om allmänna pensioner och pensionsförmåner men också ge en samlad bild av hela pensionen inkl. icke offentliga pensioner. Den ska dessutom informera om vilka faktorer som påverkar pensionens storlek, hur stor pensionen antas bli och tydliggöra vilka konsekvenser olika val kan få för pensionen. skickar kuvert till alla personer som är födda och senare med information om pen- sionssystemets egenskaper, pensionsbehållningen och en prognos för hur stor pensionen blir vid olika uttagsålder. Genom kan man göra beräkningar av hur stor pensionsnivån blir beroende av ålder inklusive de flesta avtalade tjänstepensioner. har ett omfattande informationsarbete genom bl.a. telefonupplysning och genom deltagande i pensions- föreberedande möten anordnade av andra. Pensionsförvaltare och parterna har också en omfattande informa- tionsverksamhet. Den omfattar skriftlig information inför 65-års- dagen, hemsidor med fakta och råd, pensionsförberedande möten, individuell rådgivning osv. uppföljning av kuvert visar bl.a. att av mottagarna som öppnade kuvertet läste något av innehållet. Ungefär två av tre tycker att innehållet i kuvertet är mycket eller ganska lätt att förstå. Andelen som uppger sig ha läst är oförändrad men andelen som tycker innehållet är lätt att förstå är den högsta sedan mätningarna startade . En tredje- del uppger att man saknar information om den totala pensions- bilden. Det finns inga uppgifter om i vilken grad kuvert används av äldre för att besluta om sin pensioneringstidpunkt. Dåvarande och undersökte med hjälp av pensionsspararnas kunskaper om pensionssystemet 2009 och Inspektionen för socialförsäkringen genomförde en uppföljning av samma undersökning /20139. Resultaten båda undersökningar visade att överlag var kunskaperna om pensionssystemet mycket låga, vilket människor också själva var medvetna om. Bara var fjärde svarade att de mycket eller ganska väl känner till vad den allmänna pensionen innebär. Denna andel hade sjunkit från . Det råder stor osäkerhet om vid vilken ålder man kan börja ta ut sin pension. Få vet hur mycket pensionen ökar om man arbetar längre. Några kontinuerliga mätningar av de äldres kunskaper om pensions- systemet görs inte längre. Utvärderingar visar bl.a. att många medborgare upplever att de saknar den information och den kunskap som de behöver för att 9 Kunskaps- och Måluppfyllelsemätning 2009. Inspektionen för socialförsäkringen (2013): Kunskapsmätning 12. En kartläggning av pensionsspararnas kun- skaper och det allmänna pensionssystemet. kunna fatta bra pensionsbeslut. De många val som ska göras skapar oro. Informationen behöver anpassas till olika gruppers förut- sättningar och behov. Medborgarna vill ha både översiktlig och för- djupad information. Informationen behöver utformas och riktas till särskilda tillfällen, som exempelvis inför planeringen av när man ska byta arbete eller sluta att arbeta. Framför allt behövs en samlad information om alla pensioner man sparar till. Flera andra länder har utvecklat informationen om pensionerna, exempelvis och . I har forskare på regeringens uppdrag undersökt hur attityder, kun- skaper och information påverkar utträdet från arbetslivet. De kon- staterar att de flesta äldre inte fattar aktiva beslut om pensioneringen och söker inte heller information om vad olika alternativ kan innebära. Hur pensionsvalen utformas spelar en stor roll liksom hur personer i omgivningen väljer. Forskarna framhåller att det kanske viktigaste för att påverka utträdet är hur lagstiftare och myndigheter utformar informationen om valalternativen (choice architecture). Det val som tydligast lyfts fram, som exempelvis att det är normalt att ta ut tjänstepensionen vid , slår igenom kraftigt jämfört med alter- val som att skjuta upp uttaget. bedömer att det trots betydande och ambitiösa informationsinsatser finns behov av ytterligare åtgärder. Det är angeläget öka medborgarnas kunskaper om pensionerna och att återkommande mäta kunskapsläget. bör ges ett vidgat uppdrag och ökade resurser för detta. Särskilt viktigt är det att förbättra de äldres kunskaper om för- delarna med att arbeta längre och skjuta upp uttaget av den all- männa pensionen. Det är rimligt att anta att äldre inför sitt beslut vill veta hur den ekonomiska standarden under resten av livet påverkas vid olika alternativ och jämfört med standarden före pensioneringen. Skattereglerna och bl.a. reglerna om bostadstillägg spelar en viktig roll för det privatekonomiska utfallet. är det i praktiken nästan omöjligt för de flesta äldre att överblicka hur den framtida ekonomiska standarden förändras vid olika alternativ till arbete och pensionering. Utredningen bedömer att åtskilliga äldre slutar att arbeta för tidigt för att de inte kan få lättillgänglig information om hur en uppskjuten pensionering påverkar deras framtida disponibla inkomst. Detta gäller särskilt fördelarna åren man fyller , när individen börjar omfattas av extra förmånliga skatteregler genom förhöjt jobbskatteavdrag. bör därför skyndsamt utvecklas gemensamt av , och andra berörda så att med- borgarna kan beräkna hur den disponibla inkomsten och resten av livet påverkas av alternativa pensionsbeslut. Dessutom bör ges i uppdrag att med stöd av experter utforma ett särskilt informationsprogram som riktas till äldre som står inför pensionsbeslutet där den ekonomiska standarden vid tidigt uttag respektive uppskjutet uttag och fortsatt arbete på kort och illustreras tydligt och lättbegripligt med bl.a. typ- exempel. Dessa exempel bör vara anpassade till inkomster m.m. hos den målgrupp informationen riktas till. Kunskaperna om hur pensionsinformationens utformning styr utträdesbesluten bör fördjupas. Därför behövs en särskild satsning på forskning om bl.a. choice architecture i informationsarbetet om pensioner inklusive experiment hur arbetsutbudet kan påverkas av riktad information inför pensionsbeslutet. 5.4Pensionsrelaterade åldersgränser och åldersgränser i angränsande system 5.4.1Ökad flexibilitet i pensionssystemet Utredningens bedömning: Det behövs en ökad flexibilitet i det all- männa pensionssystemet och närliggande socialförsäkringar. Flex- iblare lösningar behövs för grupper med låga pensioner, personer med funktionsnedsättningar och personer med sent utträde från arbetslivet. Fasta åldersgränser bör så långt möjligt ersättas med flexibla lösningar som bidrar till ökad valfrihet och ökat arbets- utbud. Det är stora skillnader mellan medborgarnas livsförlopp och arbets- karriärer. Allt fler börjar arbeta sent i livet efter en lång utbildningstid och får sedan intressanta jobb som inte är särskilt fysiskt eller psykiskt slitsamma. Det finns fortfarande andra som börjar arbeta tidigt i livet i fysiskt krävande arbeten. Många tjänste- män upplever växande stress med mycket övertid i verksamheter där man dessutom förväntas vara tillgänglig . En allt större grupp kvinnor upplever fysisk belastning, inte minst inom välfärdssektorn. Inkomstpension och premiepension med en rörlig pensionsålder från , livsinkomstprincipen, möjlighet att tjäna in pensions- rätter oavsett ålder och stor frihet att kombinera arbete och pension ger människorna ett stort utrymme att anpassa utträdet från arbetslivet till var och ens förutsättningar och önskemål. Den som börjar arbeta tidigt tjänar in pensionsrätter så att man kan sluta arbeta med en bra pension långt före personer som träder in sent i arbetslivet. Den som studerar länge och sedan får ett intres- sant och mindre slitsamt arbete kan fortsätta att arbeta i högre ålder för att säkerställa en godtagbar allmän pension. Flexibilitet innebär också att personer som drabbas av nedsatt arbetsoförmåga får ekonomisk trygghet och stöd till omställning genom sjuk- penningen och arbetslivsintroduktionen, och kan beviljas sjukersätt- ningen om nedsättningen är stadigvarande. Genom stora satsningar med information och beräkningsstöd kan enskilda individer i högre grad välja vilken pensionsnivå man vill ha vid utträdet från arbetslivet i stället för vid vilken ålder man vill gå i pension. Denna valfrihet och flexibilitet som finns i inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet är en grund- sten i ett välfungerande pensionssystem som man måste slå vakt om även när åtgärder övervägs för att öka de äldres arbetsutbud och höja den faktiska pensionsåldern. Utredningen anser att det tidsspann som finns för uttag av ålderspension bör bibehållas men skjutas framåt i takt med den ökande medellivslängden. Den enskildas valmöjligheter begränsas dock av en rad regler för garantipension och andra närliggande system. Som framgår av utredningens delbetänkande finns det mycket små möjligheter för personer med lägre inkomstpension och rätt till garantipension med tilläggsförmåner att höja sin ekonomiska standard som pensionär genom att fortsätta att arbeta. Många bland den tredjedel av dagens pensionärer, hälften av alla kvinnor, som får låga inkomstpensioner och uppbär garantipension, skulle kanske vilja förbättra sin ekonomi genom arbete. Utredningen anser att reglerna för garantipension och bostadstillägg bör ändras så att det ska löna sig bättre även för personer i lägre inkomstlägen att fortsätta arbeta efter att ha nått garantipensionsåldern. Utredningen anser att åldersgränserna i pensionssystemet bör höjas i takt med att medellivslängden ökar. Då finns en viss risk att personer med ett längre arbetsliv med slitsamma och tunga arbeten inte kan gå i ålderspension, trots att orken och hälsan sviktar. Personer med ett längre arbetsliv kan, oavsett arbetets karaktär, anses ha bidragit till både produktionen och finansieringen av väl- färden i tillräcklig omfattning. Utredningen har noterat att i vissa av de länder som höjer pensionsåldern görs undantag för personer med ett långt arbetsliv. Utredningen anser att möjligheten att införa motsvarande undantag även för bör utredas vidare. Utredningen anser att regler för flexibelt uttag av allmän ålders- pension i princip bör gälla för alla, även för personer med lägre inkomster. Ett steg i den riktningen bör tas genom att reglerna för garantipension och bostadstillägg ändras vi uppskjutet uttag av garantipension. Utredningen anser att möjligheterna för såväl tidigare som uppskjutet uttag av garantipension bör utredas vidare. Utgångspunkten för en sådan utredning bör vara att garanti- pensionen höjs vid uppskjutet uttag och sänks om uttaget tidigare- läggs. Flera sociala ersättningar till personer med funktionsnedsätt- ning som syftar till att underlätta ett förvärvsarbete har en ålders- gräns vid . Utredningen menar att dessa ersättningar också så långt möjligt bör göras mer flexibla. Ersättning bör kunna fortsätta att utges efter så länge en person kan och vill arbeta. 5.4.2Tydligt alternativ i socialförsäkringsbalken till dem som inte kan eller vill välja Utredningens bedömning: Staten bör ge tydlig information om vilken ålder för pensionering som bedöms godtagbar. Det är sär- skilt viktigt för dem som av olika anledningar inte kan eller vill välja pensioneringstidpunkt. En särskild åldersregel bör därför införas i lagstiftningen. Åldersregeln bör benämnas riktålder för pension. Riktåldern bör följa medellivslängdens utveckling. Åldersgränserna för tidigaste uttag av garantipension respektive inkomstpension och andra förmåner i närliggande system bör knytas till riktåldern. Höjningen av riktåldern och övriga åldersgränserna i det all- männa pensionssystemet samt övriga närliggande system bör dock genomföras först efter det att en på förhand fast- ställd höjning av medellivslängden har inträffat. Utredningen bedömer att olika åtgärder för att förbättra arbets- miljön, de äldres möjligheter att bevara och utveckla sin kompe- tens, ökad information, förstärkt ekonomiskt utbyte av arbete, insatser mot åldersdiskriminering osv. kommer att positivt bidra till en högre faktisk pensionsålder. Dessa insatser verkar emellertid och bör förväntas ha en måttlig sammantagen effekt. Utredningen anser emellertid att det behövs effektiva åtgärder som redan på kort sikt leder till ett ökat arbetsutbud bland äldre och att ålderspensioneringen skjuts upp. Annars kan problemen förvärras relativt snabbt när det gäller förtroendet för pensions- systemet och finansieringen av välfärden. De ekonomiska drivkrafterna behöver kompletteras med andra åtgärder Pensionsåldern har avskaffats i det allmänna pensionssystemet och ersatts med en rörlig pensionsålder från . Pensionssystemet är utformat så att man för att behålla en rimlig pensionsnivå måste arbeta längre när livslängden ökar. På många områden har det visat sig att handlingssätt framgångsrikt kan påverkas genom att förstärka de ekonomiska drivkrafterna. Sådana överväganden låg bl.a. bakom utformningen av det reform- erade pensionssystemet. Tanken var att medborgarna efterhand skulle arbeta längre genom en tydligare koppling mellan intjänade arbetsinkomster och framtida pension och eftersom pensionsnivån blir lägre när medellivslängden ökar. Effekterna av de ekonomiska drivkrafterna är beroende av en rad faktorer. En faktor är om inkomsten påverkas i närtid och/eller om det är den framtida inkomsten som höjs. Andra viktiga faktorer är huruvida äldre har kunskaper om och förstår det ekonomiska utbytet av att arbeta längre. Utredningen bedömer att det ekonomiska utbytet av att arbeta längre och skjuta upp uttaget av pension i det allmänna pensions- systemet inklusive effekter av skatter och bidrag i huvudsak är ändamålsenligt utformade, med undantag för de personer som omfattas av grundskyddet. Kalkyler i delbetänkandet visar att extra arbete och uppskjuten pension kan höja den disponibla inkomsten under resten av pensionärslivet . Drivkrafterna är dock uppenbarligen inte tillräckliga för att bidra till ett längre arbetsliv för äldre. Trots vissa positiva tendenser ökar inte arbetsutbudet bland personer i tillräcklig omfattning. Förbättrade ekonomiska drivkrafter i grundskyddet kan antas öka arbetsutbudet något bland de personer som har fyllt . Utredningens bedömning är att människor i alla åldrar och inkomstgrupper behöver förlänga sitt arbetsliv. En förklaring till att utträdesåldern inte ökar nämnvärt kan vara att många äldre, trots internationellt sett mycket ambitiösa informa- tionsprogram, har svårt att överblicka pensionssystemet och förstå de ekonomiska konsekvenserna av tidig respektive senarelagd pen- sionering. Pensionssystemets regler för intjänande av pensions- rätter är ytterst komplexa och därför svåra att begripa för andra än pensionsexperter. Det gäller i synnerhet om man ska ta hänsyn till andra effekter, som exempelvis skatteeffekter. Svåröverblickbara intjänanderegler kan bidra till att äldre tar ut pensionen tidigt, man väljer hellre kontanter än svårförståeliga fördelar . Denna osäkerhet kan således bidra till att många går i pension när andra gör det, dvs. Risken är då uppenbar att alltfler äldre för sent kommer att upp- täcka att pensionsnivåerna blir för låga i förhållande till den standard man hade väntat sig eller anser sig behöva för ett bra pensionärsliv, speciellt som pensionär. Detta kan bidra till ett fort- satt minskat förtroende för det allmänna pensionssystemet. Få gör aktiva val är det 65–av de äldre som pensionerar sig vid . Denna s.k. spik i val av pensioneringstidpunkt förekommer i de flesta länder som har en normal pensionsålder. Den höga koncentrationen av uttag till tyder enligt utredningen på att de flesta inte gör ett aktivt val om vid vilken tid de ska sluta att förvärvsarbeta och ta ut sin pension. I stället följer man den gällande . Man lämnar arbetslivet för pension vid samma ålder som andra i sin omgivning. I en ny undersökning visas att den svenska sysselsättnings- graden närmast är praktiskt taget högst i världen, men att den är låg ålder.10 Detta tyder på att före- ställningen som den normala pensionsåldern är fastare etablerad här i än i andra länder, trots åtskilliga reformer i syfte att stimulera till ett längre arbetsliv. 10 , (2012): Utträdesåldern från arbetslivet: ett inter- nationellt perspektiv. Enligt utredningens analyser upprätthålls den gällande av att 65-årsregler finns kvar i både allmänna och avtalade regelsystem. av alla nybeviljade pensionärer, hälften av alla kvinnor, har pensionsålder genom garantipensionen som fyller ut inkomstpensionen. Alla som får sin försörjning genom olika social- försäkringar, som sjukersättning, sjukpenning, arbetslöshetsersätt- ning osv., har i praktiken pensionsåldern . Dessutom har upp- skattningsvis av alla anställda avtalade tjänstepensioner och de flesta tjänstepensionsplaner betalar ut pension automatiskt . Även för de relativt få personer som inte omfattas av dessa styrande regler kan 65-årsreglerna påverka pensioneringen. Forsk- are och experter är ganska eniga om att kvarvarande styrande åldersgränser skapar pensioneringsnormer, en allmänt accepterad föreställning om när arbetslivet ska avslutas. Den normala pensionsåldern vid 65 har därför sannolikt betydande spridnings- effekter. Det blir naturligt att själv gå i pension vid när de flesta kollegor och vänner gör det. Det finns anledning att tro pensioneringen vid kommer att fortsätta att vara . I en enkät genomförd av tillfrågades personer om sin inställning till pensionsbeslut och längre arbetsliv. svarar att de planerar gå i pension .