sou · H1B337 · 2013-05-30 00:00:00 — Våra kontakter med migrations- domstolarna har visat att det i överinstanserna är mycket vanligt att sökanden invänder mot hur uppfattat hans eller hennes egen berättelse och att skälet för detta uppges vara miss- förstånd som berott på felaktig tolkning. Samma bild har förmed- lats vid de intervjuer vi låtit genomföra med de offentliga biträdena. Tillgången till välfungerande tolkning hör sett ur ett vidare perspektiv samman med frågan om utformningen av Migrations- verkets beslut. Underlaget för ett beslut påverkas av tolkens insats och uppnådda förbättringar av utformningen av besluten kan riskera att gå förlorade vid en tolkning som inte fungerar. Som vi kon- staterat inledningsvis i detta avsnitt faller frågan om hur Migra- tionsverkets beslut förmedlas till sökandena dock utanför ramen för våra utredningsdirektiv. Så är även fallet med frågan hur ett beslutsunderlag kan påverkas av tolkningen i ett ärende. Det nära sambandet mellan utformningen av beslut och tolkningens betydelse gör dock att vi vill beröra frågan något. (då myndigheten var ) har tidigare haft egna tolkar anställda. Dessa tolkar utbildades av verket och får förutsättas ha haft goda förutsättningar att bl.a. ta till sig terminologin som användes vid verket. SOU 2013:37 Våra överväganden om hur utformningen av beslut kan utvecklas förändrades denna ordning och verket övergick till att i stället använda externt anlitade tolkar. Vid fanns dock en anställd tolksamordnare, med uppgift bl.a. att se till att kvaliteten på de tolkar som anlitades var tillräckligt hög. Denna befattning finns inte vid Migrations- verket. Det är i stället leverantörerna av tolktjänster som har ansvaret för att de tolkar som anlitar har tillräck- liga kunskaper för uppdragen. tillhandahåller visst informationsmaterial på olika språk, vilket kan vara användbart för tolkarna. Någon särskild utbildning för tolkarna vid Migrations- verket finns däremot inte. Vid åtgärder som rör någon mer kvali- ficerad juridisk angelägenhet, som underrättelse av beslut, är målet att endast auktoriserade tolkar ska användas. Detta mål kan dock inte alltid uppnås, särskilt inte i språk där tillgången på tolkar är begränsad. pågår ett tvåårigt, delvis EU-finansierat, projekt vid namn Tolka mig rätt vid . Syftet med projektet är att öka kvaliteten i tolkningen. Inom ramen för projektet arbetar man bl.a. med att hitta utbildningsvägar för tolkar i olika sakfrågor. I seminarieform bedrivs dessutom arbete med att precisera innebörden av vissa ofta använda termer på språk som är vanliga hos sökande. Tolkningens betydelse har, bl.a. genom pro- jektet, fått högre prioritet vid verket. Även om vikten av en väl fungerande tolkning således uppmärk- sammas vid talar den bild som förmedlats via de offentliga biträdena och av migrationsdomstolarna för att det finns ett behov av en mer ingående översyn av tolkningen vid Migra- tionsverket. I den mån utformningen av verkets beslut utvecklas i gynnsam riktning bör, precis som är fallet vid underrättelse av beslut, även tolkens förutsättningar att utföra sitt uppdrag på ett godtagbart sätt förbättras. Om beslutstexten blir mer lättillgänglig kommer den att vara enklare att förmedla till sökanden, både för en mottagningshandläggare och för en tolk.15 Vi menar därför att det 15 I en undersökning, som genomförts på uppdrag, konstaterades att begripligheten för en beslutstext som bearbetats i syfte att göra den mer lättbegriplig och mottagaranpassad ökade markant jämfört med innan texten anpassats. Resultaten var ungefär desamma för personer med svenska som modersmål och för personer som inte hade svenska som modersmål, vilket är fallet med en stor andel av de tolkar som anlitas av . I undersökningen resoneras kring att om en tolk har svårt att förstå, tolka eller förklara en text, kommer budskapet ha svårt att nå den sökande. Se C. , Mer eller mindre begripliga beslut – Rapport från en undersökning av två beslutstexter från , 2004. Våra överväganden om hur utformningen av beslut kan utvecklas finns anledning att se över hur tolkningen fungerar vid Migrations- verket. 7.8Två exempel på hur beslut från kan utformas Vi har i avsnitt 7.5 redogjort för våra överväganden om den närmare utformningen av beslut. För att åskådliggöra hur vi menar att besluten kan utformas har vi tagit fram två besluts- exempel. Exemplen framgår av bilagorna 5 och 6 till detta betänk- ande. Bilaga 5 är ett fullständigt beslut medan bilaga 6 visar en tänkt beslutsstruktur. Våra två beslutsexempel tjänar endast syftet att illustrera våra överväganden när det gäller hur utformningen av beslut kan utvecklas. Exemplen är således inte ett förslag till nya beslutsmallar vid och ska inte användas som sådana. 8Våra överväganden om utformningen av migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut Arbetet med utformningen av domar och beslut har intensifierats vid landets domstolar, så också vid de förvaltningsdomstolar som avgör migrationsmål. Vid migra- tionsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen pågår ett aktivt arbete med domskrivningsfrågor. Detta arbete ska domstolarna redovisa till senast vid utgången av 2014. Först sedan det påbörjade arbetet har genomförts, redovisats och utvär- derats är det möjligt att ta ställning till om ytterligare åtgärder eller en förändrad inriktning på det fortsatta arbetet krävs för att för- bättra domskrivningen. Inte heller påkallar våra överväganden om beslut någon förändring i domskrivningen. Vi lämnar därför inga förslag beträffande utformningen av migrations- domstolarnas eller Migrationsöverdomstolens domar eller beslut. Däremot kan många av de språkliga synpunkter vi lämnar om utformningen av beslut (se avsnitt 7) även appli- ceras på domstolarnas domskrivning. Två särskilda frågor vill vi uppmärksamma för domstolarnas del. Den ena gäller skillnader hos migrationsdomstolarna i tillämp- ningen av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Den andra frågan handlar om att migrationsdomstolarna ibland i sina domskäl skriver att de instämmer i bedömning. Detta är enligt vår mening inte en lämplig formulering i domskäl. Våra överväganden om utformningen av Vi har fått i uppdrag att, mot bakgrund av våra överväganden när det gäller hur utformningen av beslut kan ut- vecklas, ta ställning till om det finns anledning att utöver det arbete som redan inletts vidareutveckla utformningen av migrationsdom- stolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut. Våra överväganden i denna del ska presenteras på ett sådant sätt att resul- taten kan ligga till grund för Domstolars fortsatta arbete med dessa frågor. De tre migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen arbetar samtliga med utformningen av sina domar och beslut. Vi tar i avsnitt 8.3 ställning till om våra överväganden beträffande Migra- tionsverkets beslut även leder till överväganden om hur migrations- domstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut bör utvecklas. Två särskilda frågor som rör domstolarnas domar bör uppmärk- sammas. I avsnitt 8.4 behandlar vi vissa aspekter av sekretessförord- nanden i domarna och i avsnitt 8.5 berör vi ett särskilt uttryckssätt som ibland används i domskälen. 8.3Behövs ytterligare åtgärder för att utveckla utformningen av domstolarnas domar? Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen arbetar med att utveckla utformningen av sina domar och beslut. Först sedan detta arbete har pågått och ut- värderats är det möjligt att ta ställning till om det krävs andra åtgärder eller en förändrad inriktning på arbetet med att för- bättra domskrivningen. har landets domstolar arbetat intensivt med att utveckla utformningen av sina domar och beslut. Startskottet för detta arbete var betänkande Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag (SOU 2008:106), som lämnades . För att åstadkomma ett fram- gångsrikt arbete med att utveckla utformningen av domar och be- slut föreslog att Domstolar skulle ta fram en långsiktig strategi för sitt arbete med dessa frågor. Våra överväganden om utformningen av antog Domstolar en strategi för utformning av domar och beslut och en handlingsplan för genomförandet av strategin. Domstolar ska enligt handlingsplanen bedriva systematiskt arbete med domskrivningsfrågor och samtliga domstolar ska senast vid utgången av 2014 redovisa sitt arbete på området till . Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen arbetar därför samtliga med domskrivningsfrågor. Vi har beskrivit detta arbete i avsnitt 4.6. Domskrivningsgrupper vid förvaltnings- rätterna i , och samt vid Kammar- rätten i har således redan genomfört en del arbete när det gäller utformningen av domar och beslut och ytterligare arbete är planerat för . Enligt vår mening är domstolarnas domskrivningsarbete aktivt och engagerat. Åtgärderna ska redovisas till om ungefär . Vår uppfattning är därför att even- tuella ytterligare förslag till åtgärder eller annan inriktning på arbetet med migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens utform- ning av sina domar och beslut bör anstå till dess att det pågående arbetet har utvärderats. De överväganden som vi har gjort be- träffande utformningen av beslut (se avsnitt 7) är dock tillämpbara även på domstolarnas domar och beslut, sär- skilt när det gäller struktur och språklig utformning. Domstolarna bör därför i sitt fortsatta arbete med domskrivningsfrågor kunna dra nytta av de överväganden vi har gjort om hur utformningen av beslut kan utvecklas. Under utredningsarbetets gång har vi lagt märke till två frågor som vi vill uppmärksamma särskilt. Det rör dels en fråga om hur sekretessförordnanden ibland hanteras, dels en fråga om hur migra- tionsdomstolarna ibland uttrycker sina domskäl. Vi behandlar frågorna i avsnitt 8.4 och 8.5. 8.4Sekretess i migrationsdomstolarnas domar Migrationsdomstolarna tillämpar bestämmelserna i 43 kap. 8 § tredje stycket offentlighets- och sekretesslagen på olika sätt. Denna skillnad leder i många fall till att olika domskrivningstekniker används vid domstolarna. Våra överväganden om utformningen av Vi har under utredningsarbetet uppmärksammat att det tycks finnas en principiell skillnad hos migrationsdomstolarna i tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen (OSL). Vid en av migrationsdomstolarna synes man mena att utrymmet är starkt begränsat att i domslutet förordna att en sekretessbestäm- melse ska vara fortsatt tillämplig på uppgifter om bl.a. en enskild parts namnuppgifter (namn, födelsedatum och dossiernummer vid ). Skälet till detta är regeln i 43 kap. 8 § tredje stycket OSL, som föreskriver att ett sekretessförordnande inte får omfatta domslutet, såvida inte rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgängligen påkallar det. Den aktuella domstolen förefaller mena att rekvisitet synnerlig vikt oftast inte är uppfyllt. Detta medför att namnuppgifter i domar från denna migrations- domstol därför normalt är offentliga. I stället tillgodoser domstolen behovet av sekretess till skydd för utlänningar genom att namn- uppgifterna visserligen är offentliga men att domskälen eller delar av dem hålls hemliga. De övriga två migrationsdomstolarna verkar dock mena att det finns ett större utrymme för att förordna att en sekretessbestäm- melse ska vara fortsatt tillämplig på namnuppgifterna i domslutet. Dessa domstolar kan därmed låta en sekretessbestämmelse vara fortsatt tillämplig på namnuppgifterna i domslutet och i domen i övrigt som skälen oftast kan vara helt öppna. Migrations- verkets beslut biläggs i dessa domstolar oftast domstolens dom. Skillnader i rättstillämpningen verkar alltså bero på att migrations- domstolarna tolkar OSL på olika sätt och inte på att omständig- heterna i något avgörande hänseende skiljer sig åt i de särskilda fallen. Sådana principiella skillnader när det gäller hur en lag ska tolkas är olyckliga. Från rättssäkerhetssynpunkt är det naturligtvis inte godtagbart att rättstillämpningen i fall som är i huvudsak lika varierar beroende på vilken domstol som hanterar ett mål och hur den domstolen tycker att en rättsregel ska tillämpas. En ytterligare aspekt av att domstolarna tillämpar regeln i 43 kap. 8 § tredje stycket OSL olika är att det av sekretesskäl kan vara svårt för Migrationsöverdomstolen att meddela prövningstillstånd i ett mål från den migrationsdomstol som normalt offentliggör namn- uppgifterna på en enskild part. Migrationsöverdomstolen meddelar i princip endast prövningstillstånd på grund av prejudikatskäl. När domstolen avgör ett sådant mål måste domskälen självklart vara öppna och inte sekretessbelagda. Fokus i målet är ju just domskälen. Om det i ett mål från den migrationsdomstol som normalt offent- Våra överväganden om utformningen av liggör namnuppgifter finns ett starkt sekretessintresse till skydd för den enskilde parten, och migrationsdomstolens domskäl därför är hemliga, kan det vara skäl för Migrationsöverdomstolen att inte meddela prejudikatdispens. Migrationsöverdomstolen kan i ett så- dant mål inte hemlighålla den enskilde partens namn (som ju blivit offentligt redan i migrationsdomstolen) och kan inte heller skriva kompletta och offentliga skäl. I överklagade mål från de andra två domstolarna, som vid behov förordnar om sekretess för den en- skildes namnuppgifter, kan däremot Migrationsöverdomstolen meddela prövningstillstånd och i domen fastställa migrationsdom- stolens sekretessförordnande och besluta om att aktuell sekretess- bestämmelse ska vara fortsatt tillämplig på uppgifter som tagits in i Migrationsöverdomstolens dom. Skillnader i rättstillämpningen kan i ett fall som detta normalt lösas genom ett vägledande avgörande från den högsta instansen. Enligt vår mening bör det vara möjligt för Migrationsöverdom- stolen att i en vägledande dom närmare utveckla hur rekvisitet synnerlig vikt i 43 kap. 8 § tredje stycket OSL ska tolkas. Det skulle kunna ske i ett mål där migrationsdomstolen har förordnat om sekretess för namnuppgifter och där Migrationsöverdomstolen ska ta ställning till om detta förordnande ska fastställas. Om Migra- tionsöverdomstolen anser sig förhindrad att hantera frågan, kan det finnas anledning att överväga ett förtydligande genom en författ- ningsändring. Behovet av att vidga det snäva utrymmet att förordna om fortsatt sekretess för den enskildes namnuppgifter i mål enligt utlänningslagen har tidigare uppmärksammats men ännu inte lett till förändrad lagstiftning.1 Det rättstillämpningsproblem vi har pekat på i detta avsnitt är betydelsefullt med tanke på den stora vikt sekretessen har för att skydda utlänningar när det bl.a. gäller utlänningskontrollen. Problemet är emellertid inte primärt en domskrivningsfråga. Av detta skäl an- ser vi inte att frågan ligger inom ramen för våra utredningsdirektiv och vi lämnar därför inte några förslag. 1 Se delbetänkande Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden (SOU 2008:65) och delbetänkande Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. (SOU 2008:93). Våra överväganden om utformningen av 8.5Att instämma i bedömning Migrationsdomstolarna bör i sina domskäl undvika formuleringen att domstolen instämmer i bedömning. En sökande vid som har fått avslag på sin ansökan kan överklaga sitt beslut till migrationsdomstolen. Vid processen i domstolen intar partsställning, som motpart till den enskilde sökanden. har som första instans gjort en objektiv prövning av sökandens skäl för ansökan, men i migrationsdomstolen är verkets uppgift alltså inte längre att objek- tivt pröva förutsättningarna för den enskilde partens talan, utan att vara hans eller hennes motpart. Det förekommer ibland att migrationsdomstolarna i sina dom- skäl uttrycker att domstolen instämmer i bedöm- ning. Detta är enligt vår mening inte ett lämpligt sätt att uttrycka sig. Domskälen bör i stället utformas fristående från Migrations- verkets bedömning. 9 Konsekvenser av förslagen Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslaget innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska utredningen föreslå en finansiering. Vårt uppdrag är att lämna förslag till hur utformningen av Migra- tionsverkets beslut kan utvecklas och rör därigenom ett område som kan påverka kostnaderna för staten. En utgångspunkt för våra över- väganden om hur besluten kan utvecklas är att ett framgångsrikt arbete med att höja kvaliteten i beslut kräver att verket arbetar aktivt med detta. Våra överväganden består därför huvudsakligen av riktlinjer för hur detta fortsatta arbete vid Migra- tionsverket kan bedrivas. Att ska besluta hur det närmare arbetet för att förbättra utformningen av besluten ska genomföras innebär svårigheter för oss att göra mer säkra antagan- den om hur kommer att använda sig av de förslag vi lämnat. Följden av detta är att det är mycket svårt att kvantifiera konsekvenserna av våra förslag i siffror. Enligt vår mening bör arbete med att utveckla utformningen av besluten innefatta utbildning för de medarbetare som skriver beslut. avsätter medel för utbildningsinsatser och enligt vår bedömning kan åtminstone en del av utbildningen i beslutsskrivande som krävs rymmas inom befintliga kostnadsramar. ska dock ta ställning till hur de nya utbildningsinslagen ska se ut mer i detalj. Det är därför inte möjligt för oss att överblicka om, och i så fall hur stora, kost- nadsökningarna kan bli. bör återkommande kontrollera kvaliteten på sina beslut. Vilka undersökningsmetoder som ska användas och hur ofta olika undersökningar ska genomföras ska ta ställning till. Inte heller dessa kostnader kan därför beräknas. Enligt vår mening är dock att skriva bättre beslut ett viktigt sätt att öka myndighetens effektivitet. Språkvårdsarbete måste därför ses som ett medel för att just effektivisera verksamhet. Sådana effektivitetsvinster kan bestå i högre kvalitet i handläggningen med större rättssäkerhet som följd, färre förfråg- ningar och förenklingar i arbetet för bl.a. de mottagningshandläggare som arbetar med att underrätta sökande om beslut. Effektivitets- vinsterna bör, såvitt vi kan bedöma, kunna motsvara de merkost- nader förslagen kan innebära. Vårt uppdrag omfattar även utformningen av migrationsdom- stolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut. Vi har dock gjort bedömningen att det arbete med domskrivning som redan pågår i domstolarna bör genomföras, redovisas och utvär- deras innan det är möjligt att ta ställning till om det krävs ytter- ligare åtgärder för att utveckla utformningen av domstolarnas domar och beslut. Vi har dock uppmärksammat två frågor för domstolarnas del. Den ena gäller tillämpningen av offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) och den andra rör ett särskilt sätt att formulera domskälen. Vi bedömer inte att dessa frågor kommer att medföra några kostnader. 9.2Andra konsekvenser av förslagen Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska enligt 15 § kommittéförordningen konsekven- serna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för småföretags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller vill- kor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Våra förslag är av intresse främst ur integrationssynpunkt efter- som de syftar till att öka förutsättningarna för en sökande vid att ta del av och förstå sitt beslut. Att förbättra beslut och göra dem mer anpassade till sökan- dena och deras behov kommer att ha en positiv inverkan på möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. Vi bedömer inte att våra förslag kommer att få några konsekven- ser av det slag som i övrigt anges i 15 § kommittéförordningen. Ds 2006:10 Klarspråk lönar sig – Klarspråksarbete i kommuner, landsting och statliga myndigheter Utredningar (SOU) SOU 1964:27 Besvärssakkunnigas slutbetänkande Lag om förvalt- ningsförfarandet SOU 1968:27 Förvaltningslag Förslag utarbetat inom Justitiedeparte- mentet SOU 1995:46 betänkande Effektivare styr- ning och rättssäkerhet i asylprocessen SOU 2008:65 delbetänkande Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden SOU 2008:93 delbetänkande Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. SOU 2008:106 betänkande Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag SOU 2009:56 slutbetänkande Den nya migrationsprocessen SOU 2011:7 Utredningen om transporter av frihetsberövade per- soners betänkande Transporter av frihetsberövade 1971:30 Förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. prop. 1985/86:80 Om ny förvaltningslag 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv prop. 1996/97:147 Ändring i utlänningslagens förvarsbestämmelser 1997/98:173 Verkställighet och återvändande – en del av asyl- processen 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden 2011/12:60 Genomförande av återvändandedirektivet JO 1961 s. 448 JO 1980/81 s. 158 JO:s beslut , refererat i FT 1997 s. 60. JO 1998/99 s. 386 JO:s beslut , dnr. Rapporter och handböcker m.m. Dags att ta tag i domskrivningen! Rapport från Arbetsgruppen för jämförande studie av hur arbetsprocessen med att ta fram dom- texter ser ut i förvaltningsrätt och tingsrätt. Diskriminering i rättsprocessen – Om missgynnande av personer med utländsk bakgrund (2008:4). Identitetsuppgifter i verkställighetsärenden. Rapport från Rikspolis- styrelsen, dnr. A-630-260/12, 2012. Slutrapport, , dnr. 111-2009-5352, 2011. Mer eller mindre begripliga beslut – Rapport från en undersökning av två beslutstexter från . Rapport från Migrations- verket. , , 2004. – sökandeundersökning inom ramen för projektet väntan. Markör Marknad & Kommunikation, 2011. På väg mot ett bättre myndighetsspråk (2001:18). Rapport från Stats- kontoret, 2001. Råd och tips för domskrivning – planera, genomför, utvärdera och justera. från Domstolar, 2011. Studie av domskrivningsprocessen vid förvaltningsrätt och tingsrätt. Rapport till arbetsgrupp tillsatt av Domstolar. Blückert, , 2012. Så skriver vi på – en skrivhandledning. Migrations- verket, 2004. Utveckling av identifieringsarbetet. Rapport från , dnr. 112-2011-35928, 2012. , , Lagtexters begriplighet. En språkfunktionell studie av medbestämmandelagen. , och , Bo, Förvaltningslagen (, Zeteo). , och , , Forskningsmetodik – Om kvalitativa och kvantitativa metoder. , , Normaliserade föräldrar – En undersökning av broschyrer 1974–2007. , , , och , , Myndigheterna har ordet – Om kommunikation i skrift. Ragnemalm, Hans, Förvaltningsprocessrättens grunder. , , Förvaltningsprocesslagen (, Zeteo). , , Förvaltningsbesluts motivering. Ansvarsfördelningen mellan och Polisen vid verk- ställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut samt förvar. Riks- polisstyrelsens cirkulärmeddelande 3/10 och verksamhetsområdeschefs meddelande VMC 1/2010. Handlingsplan för genomförande av Domstolars strategi för utformning av domar och beslut, , dnr. riktlinjer för organisation och förvaltning av Migra- tionsverkets mallar, blanketter och webbansökningar, VCA 5/2013. Regeringens regleringsbrev för avseende Migrations- verket. Regeringens regleringsbrev för avseende Rikspolis- styrelsen och andra myndigheter inom polisorganisationen. Klarspråkstest för förvaltningsbeslut. uttolkning av språklagen, 2010. Strategi för utformning av domar och beslut i Domstolar, , dnr. Utformning av beslut och domar inom migrationsområdet En särskild utredare ska kartlägga hur beslut i migrationsärenden är utformade samt hur enskilda parter, över- instanser och andra myndigheter uppfattar dessa.