sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — En medie- marknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spel- regler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Presstödet har till syfte att värna mångfalden på dagstidnings- marknaden. De eventuella förändringar som kommittén föreslår ska rymmas inom nuvarande ekonomiska ramar för anslaget 8:2 Presstöd inom utgiftsområde 1 . Presstödets roll på en mediemarknad i förändring Med ökad mångfald i medieutbudet förbättras valfriheten för medborgarna. Ny teknik för distribution av innehåll kan användas för att ge fler tillgång till en dagstidning. Ny teknik har också ökat medborgarnas möjligheter att själva förmedla idéer och åsikter. Det är en positiv utveckling. är den stora förändringen i medielandskapet och den därigenom ökade konkurrensen en förklaring till upplagenedgången för dagspressen. Dagspressens tryckta upplagor har sjunkit med några procentenheter . Den betalda dagspressen hade sin största upplaga med nästan 5 miljoner exemplar. är motsvarande upplaga knappt 3,5 miljoner exemplar (Dagspressens ekonomi 2010). kommer barns och ungas inställning till tidnings- läsande att få stor påverkan på utvecklingen av medieanvändandet. Enligt europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk ska uppmuntra eller underlätta att åtminstone en tidning grundas eller upprätthålls på finska, meänkieli och samiska. finns en dagstidning på finska, däremot saknas dagstidningar på meänkieli och samiska, vilket har synpunkter på (Rapport (2011) 4). har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Dagstidningar har traditionellt en stark ställning i och presstödet har motiverats med att det bidragit till mediemångfald på tidningsmarknaden. En betydande del av dagspressen utgörs av fådagarstidningar, dvs. dagstidningar som utkommer en-två gånger . har de senaste årens strukturförändringar medfört att svenska dagstidningar från norr till söder samordnats, huvudsakligen i regionala grupper. De så kallade konkurrensorterna - dvs. de med fler än en högfrekvent dagstidning som utkommer minst - har från presspolitisk synpunkt särskild betydelse, då de erbjuder en mångfald av pressröster i den lokala mediebevakningen och opinionsbildningen. Den struktur- omvandling som påverkat det svenska tidningslandskapet har varit påtaglig framför allt på dessa orter. Av 15 orter med två hög- frekventa dagstidningar återstår fyra konkurrensorter av traditionellt snitt, medan övriga orter med två tidningar har fått samma ägare till bägge dagstidningarna och samverkan på de lokala mediemarknaderna (Dagspressens ekonomi 2010). som antalet tidningstitlar har varit i stort sett oförändrat har ägar- kontrollen koncentrerats till ett fåtal grupperingar. Detta har gjort definitionen av redaktionell självständighet allt mer väsentlig. har också utarbetat riktlinjer för tillämpningen av regelverket. Även vilka krav som kan ställas för att en dagstidning ska kunna anses utgöra en allmän nyhetstidning har aktualiserats. Det kan konstateras att olika medier har skilda ekonomiska förutsättningar. Aktörer på mediemarknaden möter konkurrens i allt större utsträckning, bl.a. eftersom det nu är möjligt att ta del av information på fler sätt än tidigare via radio, tv, internet och dagstidningar. De ekonomiska förutsättningarna och konkurrens- situationen kan också skilja sig mellan olika grupper av tidningar. Detta behöver beaktas vid utformningen av offentliga åtaganden på medieområdet som bör vara så konkurrensneutrala som möjligt och endast skilja sig åt i de fall det är motiverat. Reklam och annonser i dagspress omfattas av reklamskatt. reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av reklamskatten i dess helhet. Utredningens bedömning var att det inte var möjligt att åstadkomma en generell och konkurrensneutral beskattning. Den dåvarande regeringen ansåg 1998 att reklamskatten bör avskaffas, men konstaterade att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av skatten. Eftersom det ansågs finnas särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker avskaffades skatten i denna del 1999. tillkännagav att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten tagits. De ändringar som trädde i kraft innebär att samtliga periodiska publikationer - även gratisutdelade - som inte är annonsblad, kataloger eller program betalar reklamskatt på annonsintäkter som överstiger fribeloppet . Reklamtrycksaker och reklam i tv, radio och på internet omfattas inte av reklamskatt. Konkurrenssituationen för tidningsföretagen varierar även mellan olika orter. Detta gäller inte minst distributionen där olika villkor råder för städer och glesbygd, vilket bl.a. innebär att tidningsföretagens kostnader för distribution i glesbygd blir höga i förhållande till antalet prenumeranter. För medborgarna i glesbygd kan det i sin tur innebära att de får sin dagstidning levererad , vilket kan påverka deras incitament till tidnings- prenumeration. På detta område kan nya tekniska lösningar för distribution få särskild betydelse. Distribution av tryckta tidningar är en stor kostnadspost för tidningsföretagen. Det är därför viktigt att distributionen är kostnadseffektiv. Samdistribution kan vara ett sätt att sänka distributionskostnaderna och skulle därför kunna fylla en väsentlig funktion för mångfalden på dagspressområdet om det inte leder till att andra aktörer utesluts från marknaden eller att effektivare distributionsformer inte övervägs. Vissa aktörer är inte berättigade till något stöd för sin distribution. Det gäller t.ex. för gratistidningar och samhällsorienterade tidskrifter som inte utgör kulturtidskrifter. Det finns också kvarvarande hinder för samdistribution av oadresserade tidningar och tidskrifter och adresserade försändelser. Förutsättningarna för samdistribution av tidningar och post påverkas av kravet på övernattbefordran som ställts på . Kravet på övernattbefordran ingår som en del i den samhällsomfattande posttjänsten, vars omfattning och kvalitet har sin grund i och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utveckling av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna, ändrat genom direktiv /39/EG och 2008/6/EG. Det behövs därför en genomlysning av hur mediemarknaden och medievanorna har förändrats, vad detta innebär för dagens mediemarknad och vilka framtida utmaningar tidningsbranschen står inför. Detta kräver en bred genomgång av hur medie- marknaden och behoven av ekonomiskt stöd eller andra kostnads- effektiva insatser för dagspressen ser ut. analysera behoven av stöd och andra kostnadseffektiva insatser utifrån betydelsen av mångfald på mediemarknaden och stödets påverkan på konkurrensen. I analysen ingår att kommittén ska kartlägga utvecklingen av det svenska medielandskapet när det gäller såväl dagspress, inklusive nättidningar och gratistidningar, som övriga medier, kartlägga vilken inverkan det statliga stödet till dagspressen har på mediemångfalden, kartlägga vilken inverkan det statliga stödet till dagspressen har på konkurrenssituationen på såväl tidningsmarknaden som hela mediemarknaden, och i det sammanhanget väga in vad som i SOU 1997:53 och bet. 2001/02:SkU20 anförts om effekterna av reklamskatten, kartlägga mediekonsumtionens utveckling och hur konsumenter lokalt hämtar information och vilken roll presstödet har i detta hänseende, kartlägga hur distributionssituationen ser ut för olika typer av tidningar, kartlägga de sammanslagningar och ägarförändringar som skett och de samarbeten som förekommer på dagstidningsområdet och vilken påverkan de har på behovet av presstöd, och kartlägga i vilken utsträckning det finns grupper i samhället som inte läser en dagstidning eller på annat sätt tar del av motsvarande information. Ett öppet, proportionerligt och rättvist stödsystem Kommittén ska, med utgångspunkt i den analys som gjorts, analysera vilka kriterier som bör ligga till grund för ett framtida stöd till dagspressen och lämna förslag till utformning av ett sådant. Kommittén får också, med utgångspunkt i den analys som gjorts, lämna förslag till andra kostnadseffektiva insatser, såsom regelförenkling eller åtgärder för bättre samordning av distribution. Nuvarande presstödsförordning är utformad som en rättighets- förordning där stöd lämnas med belopp som framgår av förordningen, under förutsättning att kriterierna för stöd är uppfyllda. Det finns behov av att utreda konsekvenserna av en övergång till ett system som är styrt av tillgängliga medel för att kunna bedöma om ett framtida stöd bör vara konstruerat på ett annat sätt än . När det gäller verksamhet som finansieras med statliga medel har det i olika sammanhang framhållits att staten måste ha rätt att ställa vissa grundläggande villkor för sådan verksamhet (se prop. 2009/10:55 s. 158), exempelvis respekt för demokratins idéer inklusive principerna om jämställdhet och förbud mot diskriminering. En sådan bestämmelse om demokratiska grund- värderingar eller om människors lika värde finns i radio- och tv- lagen (2010:696) och i lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Mot bakgrund av mediernas grundlagsskyddade självständiga ställning behövs en analys av om det är möjligt och ändamålsenligt att införa en bestämmelse om respekt för demokratins idéer som en grundläggande förutsättning för att få del av stöd. Vid utformningen av stödet ska den tekniska utvecklingen beaktas, bl.a. vad gäller elektroniskt distribuerade tidningar. Nationella minoriteters tillgång till dagstidning på sitt eget språk ska beaktas. Vid utformningen av stöd ska även tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar som medför läshinder beaktas. Det är viktigt att hanteringen av ett framtida stöd är effektivt och rättssäkert. En utgångspunkt är därför att ett sådant stöd ska vara öppet, proportionerligt och rättvist. Av konkurrensskäl är det också angeläget att stödet är riktat till väldefinierade mål av gemensamt intresse, att stödet följs upp och att medlen enbart används i enlighet med stödets syfte. Det finns också behov av att närmare analysera vilka målen med stödet bör vara för att säkerställa att ett statligt stöd till dagspressen verkligen uppnår det eftersträvade syftet. Förslagen bör syfta till att främja möjligheten för enskilda att ta del av dagspress som präglas av mångfald, allsidig nyhets- förmedling, kvalitet och fördjupning. Kommittén ska därför, med utgångspunkt i den analys som gjorts, lämna förslag på ett stödsystem - inklusive stödformer - och får även föreslå andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen, närmare definiera syfte och mål med ett framtida stöd, utreda konsekvenserna av en övergång till ett system som är styrt av tillgängliga medel och därefter bedöma om stöd till dagspressen bör utformas som en rättighetslagstiftning eller fördelas i mån av tillgängliga medel, analysera och bedöma vilka kriterier som ska ligga till grund för prövningen av ansökningar om stöd och i detta sammanhang beakta nationella minoriteter, analysera och bedöma möjligheten och ändamålsenligheten av att ställa krav på respekt för demokratins idéer eller på annat sätt säkerställa att statligt stöd kan motiveras ur demokratisk synvinkel och lämna förslag i detta hänseende, lämna förslag på ersättningsnivåer, lämna förslag på hur stödet ska följas upp, lämna förslag på hur lång giltighetsperioden för ett stödsystem bör vara, utarbeta de författningsförslag som kan krävas, och beroende på vilka förslag till reglering som lämnas, även lämna förslag till övergångsbestämmelser särskilt med beaktande av konsekvenserna för de tidningar som uppbär driftsstöd enligt nuvarande system. Vid utformningen av stöd ska beaktas. I utarbetandet av stöd ska kommittén bl.a. studera stödsystem för dagspress eller utredningar med förslag till förändrade stödsystem i andra relevanta länder i . Det ingår inte i kommitténs uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. Däremot ska kommittén särskilt uppmärk- samma hur författningsförslagen förhåller sig till grundlagarna. Dagspress för nationella minoriteter Det uppdrag om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska som redovisats av innehåller förutom förslag på ny utformning av stöd till dagstidningar på meänkieli och samiska även förslag till förändringar i nuvarande bestämmelser i presstödsförordningen. har framfört att den nuvarande utformningen i vissa fall kan försvåra förutsättningarna för t.ex. gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Förutom att beakta nationella minoriteter vid ett framtida stöd finns behov av att se över nuvarande bestämmelser i presstödsförordningen. ta ställning till och analysera konsekvenserna av förslag till förändringar av nuvarande presstödsförordning. I departementspromemorian Översyn av vissa mediemyndigheter - en effektivare administration (Ds 2009:4) föreslogs bl.a. att skulle avvecklas som egen myndighet och i stället ingå i en ny, samlad myndighet på medieområdet. Den särskilt sammansatta presstödsnämnden föreslogs behållas och knytas till den nya myndigheten som ett särskilt beslutsorgan. Några remissinstanser framförde dock farhågor för att en gemensam myndighet skulle innebära en risk att tillstånds- och granskningskulturen påverkade myndighetens syn på pressfrågor. I propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115) redovisade regeringen att den inte avsåg att lämna några förslag som rör organisationsfrågorna för . kvarstår alltså som en egen myndighet och är samlokaliserad med Myndigheten för radio och tv. är fortfarande litet och sårbart och har små möjligheter att utvärdera och utveckla verksamheten. Vid en översyn av presstödssystemet finns det därför skäl att även se över hur förvaltningen av ett framtida stöd kan ske på ett så effektivt sätt som möjligt. Det organ som har till uppgift att fördela stödet bör ha en form som är effektiv, rättssäker och ändamålsenlig utifrån hur ett förslag till stödsystem är utformat. Om det krävs tillgång till bransch- statistik eller andra uppgifter vid en eventuell stödgivning bör det tydliggöras hur sådan information bör inhämtas. I det samman- hanget bör roll- och ansvarsfördelningen, särskilt när det gäller verksamhet som består i myndighetsutövning, tydliggöras. I sin analys ska kommittén i förekommande fall beakta regleringen kring offentlig upphandling samt vilka effekter det kan få för organisationen. En självklar utgångspunkt för kommitténs arbete ska vara att beakta och säkerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt TF och YGL. Kommittén ska därför, om det är relevant med utgångspunkt i de förslag som lämnats, analysera och bedöma hur ett framtida stöd ska administreras och då tydliggöra roll- och ansvarsfördelning, särskilt när det gäller myndighetsutövning, analysera och bedöma vilken myndighetsstruktur som är lämpligast, inklusive ledningsform, och för alternativet nämnd- myndighet även nämndens sammansättning, och vid behov lämna förslag på förändrad myndighetsstruktur och redovisa konsekvenserna av förslaget. I de fall kommitténs förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, företag eller enskilda ska en beräkning av dessa kostnader redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten ska kommittén föreslå en finansiering. Kommittén ska särskilt bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för berörda företag. Konsekvenserna ska bedömas för såväl tidningsföretag som omfattas av ett stöd som tidningsföretag och andra medieföretag som inte omfattas, inklusive konsekvenserna för de tidningar som får driftsstöd enligt nuvarande system. Samråd och redovisning av uppdraget Det finns många aktörer som bedriver forskning och publicerar statistik med anknytning till dagspressen och mediemarknaden, t.ex. Nordicom när det gäller medieutbud och medieanvändning. Kommittén ska därför så långt det är möjligt använda befintligt material i sin faktainsamling. Kommitténs arbete ska bedrivas öppet, utåtriktat och i kontakt med relevanta aktörer på mediemarknaden, exempelvis , Myndigheten för radio och tv, , , branschföreträdare och övriga intressenter. Samråd ska också ske med företrädare för de nationella minoriteterna. Kommittén ska hålla sig informerad om det uppdrag som Talboks- och , och har fått om den framtida taltidnings- verksamheten (dnr Ku2010/1124/MFI). Kommittén ska även hålla sig informerad om beredningen av statsstödsutredningens betänkande (SOU 2011:69). Kommittén ska i sitt arbete och i de förslag som läggs fram ha ett medborgar- och konsumentperspektiv. I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén med utgångspunkt i redovisning ta ställning till om stödet för dagstidningar till nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. Uppdraget ska slutligt redovisas . Tilläggsdirektiv till kommittén om översyn av det statliga stödet till dagspressen (Ku 2011:06) Förlängd tid för en del av uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av det statliga stödet till dagspressen (dir. 2011:112). Enligt kommitténs direktiv skulle ett delbetänkande lämnas . Utredningstiden för delen om stöd till dagstidningar för nationella minoriteter förlängs. Delbetänkandet ska i stället lämnas . Presstödsförordningen (1990:524) 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar. Dessutom finns bestämmelser om stöd i vissa fall till företag som ger ut andra tidningar. Tidningar som ges ut av staten eller en kommun berättigar inte till stöd enligt denna förordning. 2 § Tidningsföretag som vill ha stöd enligt denna förordning skall ansöka om det. Det finns en särskild nämnd, , som prövar ansökningarna. Nämnden beslutar också i övriga frågor enligt denna förordning. 3 § Stöd enligt denna förordning lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. (Förordning 1996:1607). 4 § Driftsstöd består av allmänt driftsstöd och begränsat driftsstöd. Driftsstöd får endast användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet har beviljats för. Förordning (2010:1119). 5 § Har upphävts genom förordning (1996:1607). 6 § I denna förordning används följande uttryck med nedan angiven betydelse. komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom Den ska vidare komma ut under ett eget namn och dess utgöra av det totala dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer och övervägande del är inriktat på idrott, friluftsliv ellerfrågor kommer ut med sex eller sju kommer ut med tre till fem kommer ut med ett eller två huvudredaktion är belägen. SOU 2013:66 Bilaga 2 som utgivningsort, som normalt kommer ut med sju före det år som stödet avser Geografiskt område som fram- går av bilagan till förordningen. En tidnings medelnettoupplaga. En tidnings totala distribuerade upplaga med avdrag för lös- med det antal nummer som normalt ges ut . Andelen betalt utrymme av hela som används för direkt mark- nadsföring av den egna tid- spaltmeter, under ett kalenderår med undantag av annons- får bestämma att en tidnings täckningsgrad ska beräknas för en del av utgivnings- orten eller för ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inrikt- ning är uppenbart att utgivnings- orten inte är tidningens egentliga spridningsområde. Uppstår ett decimaltal när täckningsgraden beräknas, ska detta avrundas till närmaste hela tal. Förordning (2010:1119). 7 § Om det är uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation, trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt innehåll och kommer ut under olika namn, ska vid tillämpningen av denna förordning betrakta publikationen som en. Förordning (2008:1341). Allmänt driftsstöd till hög- och medelfrekventa dagstidningar 1 § En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 1.Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 2.Dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad. 3.Dess abonnemangspris får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori. 4.Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger . 5.Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 5 kap. 3 a § första stycket. Om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningsgraden ger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga på annons- marknaden, får tidningen uteslutas från stöd eller få stödet nedsatt till ett lägre belopp än vad som annars skulle lämnas. Förordning (2010:1119). 2 § För en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med (bidragssats). sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga (maximibelopp). En storstadstidning kan utöver det årliga allmänna driftsstödet enligt första stycket berättiga till ett extrastöd som motsvarar en viss procentandel av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna tidningskategori i 1 kap. 6 §. Den högsta procentandelen är –för , och Maximibeloppet för det årliga allmänna driftsstödet och extra- stödet är –för , och Förordning (2010:1119). 2 a § Understiger det allmänna driftsstöd som en hög- eller medel- frekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § första stycket det driftsstöd som en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga berättigar till enligt 5 §, ska i stället stödnivån enligt den paragrafen gälla. Förordning (2010:1119). 2 b § Det sammanlagda allmänna driftsstödet som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § första–tredje styckena eller 2 a § får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen. Förordning (2010:1119). Allmänt driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar 3 § En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 2.Dess totalupplaga ska till övervägande del vara abonnerad. 3.Den ska ha ett abonnemangspris som för helår inte under- stiger ett av fastställt lägsta pris. 4.Den ska ha redaktionellt innehåll per kalenderår. 5.Den får inte ha en betald annonsandel som överstiger av dess hela tidningsutrymme under ett kalenderår. 6.Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger . 7.Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 5 kap. 3 a § första stycket. Vid tillämpningen av första stycket 2 ska spridning i marknads- föringssyfte, som görs för en och samma tidningstitel och vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter, inte räknas med. Förordning (2010:1119). 4 § För en tidning som kommer ut en gång lämnas årligt allmänt driftsstöd med –, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 8 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 7 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 5 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 3 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 2 000 exemplar, –, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. Förordning (2008:1341).