sou · H1B332 · 2013-05-03 00:00:00 — Den ligger även till grund för uppdateringen av det svenska konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet som lämnas till kommissionen varje vår. Regeringen informerar vanligen finansutskott om konvergensprogrammet innan det överlämnas. Rekommendationerna i den europeiska terminen är inte bindande för medlemsstaterna, men i budgetpropositionen redovisar regeringen rekommendationerna från rådet och sin syn på dessa. Hanteringen av det svenska konvergensprogrammet är inte reglerad utan följer av praxis. Införandet av den europeiska terminen avsåg att stärka uppföljningen av den ekonomiska politiken, och de rekommendationer som kommer från rådet förutsattes i större utsträckning vara vägledande för det nationella budgetarbetet. Rekommendationerna är en uppmaning till lämplig handling men är inte formellt bindande för medlemsstaterna. Den europeiska terminen utgör dock en viktig grund för dialogen mellan EU och medlemsländerna om den ekonomiska politiken, varför samrådsformerna mellan respektive regeringen bör klargöras på detta område. Kommittén ska därför överväga behovet av att införa bestämmelser som klargör kopplingen mellan den nationella budgetprocessen och den europeiska terminen. I detta ingår att klargöra regeringens respektive befogenheter avseende bl.a. konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Samråd och redovisning av uppdraget Kommittén ska samråda med den av riksdagsstyrelsen tillsatta kommittén för översyn av riksdagsordningen (dnr 049-3142- 2011/12), bl.a. i syfte att uppnå samverkande lösningar. Kommittén ska redovisa uppdraget . Förslag som föranleds av rådets direktiv (2011/85/EU) av om krav på medlemsstaternas budgetramverk ska dock lämnas . RÅDETS DIREKTIV 2011/85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktions sätt, särskilt artikel 126.14 tredje stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av yttrande (1), med beaktande av Europeiska yttrande (2), och av följande skäl: (1)Det finns ett behov av att utgå från erfarenheterna från den ekonomiska och monetära unionens första årtionde. Den senaste tidens ekonomiska utveckling har skapat nya utmaningar för det finanspolitiska arbetet över hela unio nen och särskilt belyst behovet av ett större nationellt egenansvar och enhetliga krav på reglerna och förfaran dena i medlemsstaternas budgetramverk. Särskilt viktigt är det att ange vad nationella myndigheter måste göra för att följa bestämmelserna i protokoll (nr 12) om förfaran det vid alltför stora underskott, fogat till fördraget om Europeiska unionen () och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), sär skilt artikel 3. (2)Medlemsstaternas regeringar och offentliga undersektorer har offentliga redovisningssystem, med bokföring, interna kontroller, finansiell rapportering och revision. Dessa sy stem bör särskiljas från statistiska uppgifter, som avser de (1) yttrande av (ännu ej offentliggjort i EUT). (2) EUT C 150, 20.5.2011, s. 1. offentliga finansernas utfall enligt statistiska metoder, och från prognoser eller budgetering som avser de offentliga finansernas framtid. (3)Heltäckande och tillförlitlig offentlig bokföringspraxis inom alla offentliga undersektorer är en förutsättning för att medlemsstaterna ska kunna ta fram jämförbar statistik av hög kvalitet. Interna kontroller bör säkerställa att de gällande bestämmelserna genomdrivs i alla offent liga undersektorer. Oberoende granskningar som genom förs av offentliga organ, såsom revisionsmyndigheter eller privata revisionsfirmor, bör främja bästa internationella praxis. (4)Tillgången till uppgifter om de offentliga finanserna är avgörande för att unionens ram för budgetövervakning ska kunna fungera väl. Kontinuerlig tillgång till aktuella och tillförlitliga uppgifter om de offentliga finanserna är nyckeln till korrekt övervakning , vilket i sin tur gör det möjligt att snabbt agera vid en oväntad utveckling av de offentliga finanserna. Ett viktigt inslag vid kvalitetssäkring av uppgifter om de offentliga finan serna är öppenhet och insyn, vilket måste innebära att sådana uppgifter offentliggörs regelbundet. (5)För framställning av europeisk statistik för att utforma, tillämpa, övervaka och bedöma unionens politik infördes lagstiftning om statistik genom och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av om europeisk statistik (3). I den förordningen före skrevs också principer för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik: yrkesmässigt oberoende, opartiskhet, objektivitet, tillförlitlighet, statistisk konfiden tialitet och kostnadseffektivitet, med exakta definitioner av alla dessa principer. Kommissionens befogenheter att granska statistiska uppgifter för förfarandet vid alltför stora underskott stärktes genom rådets ändrade förord ning (EG) nr 479/2009 av , om till lämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprät tandet av Europeiska gemenskapen (4). (3) EUT L 87, 31.3.2009, s. 164. (4) EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. (6)Definitionerna av begreppen offentlig, underskott och inve stering fastställs i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott genom en hänvisning till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), som har ersatts av det europeiska national- och regionalräken skapssystemet i gemenskapen, antaget genom rådets för ordning (EG) nr 2223/96 av om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (1) (ENS 95). (7)Tillgången till och kvaliteten på ENS 95-data är av av görande betydelse när det gäller att se till att unionens ram för budgetövervakning fungerar på rätt sätt. är beroende av uppgifter som lämnas i intäkts- och kost nadsmässig redovisning. Denna redovisning är emellertid beroende av en tidigare sammanställning av uppgifter enligt kontantmetoden eller motsvarande. Dessa kan spela en viktig roll för att främja budgetövervakning så att man undviker att betydande fel i budgeten upptäcks sent. Tidsserier med uppgifter enligt kontantmetoden om budgetutvecklingen kan visa på mönster som bör övervakas närmare. Budgetuppgifterna enligt kontantmetoden (eller motsvarande uppgifter från de offentliga räkenskaperna om uppgifter enligt kontant metoden inte är tillgängliga) som ska offentliggöras bör som minimum innefatta ett samlat bokslut, totala intäk ter och totala utgifter. I motiverade fall, till exempel där det finns ett stort antal kommunala organ, kan man för att kunna offentliggöra uppgifterna använda sig av lämpliga uppskattningsmetoder som grundar sig på ett urval av organen, med efterföljande revidering med an vändning av de fullständiga uppgifterna. (8)Vinklade och orealistiska makroekonomiska prognoser och budgetprognoser kan väsentligt minska den finans politiska planeringens effektivitet och därmed försvaga budgetdisciplinen, medan transparens och diskussioner om prognosmetoder väsentligt kan öka kvaliteten på makroekonomiska prognoser och budgetprognoser för finanspolitisk planering. (9)Öppenhet och insyn är avgörande för att säkerställa att de prognoser som används för budgetpolitiken är realis tiska, vilket bör innebära allmän tillgång inte endast till de officiella makroekonomiska prognoserna och budget prognoserna som utarbetas för den finanspolitiska plane ringen, utan även till de metoder, antaganden och rele vanta parametrar som dessa prognoser bygger på. (10)Känslighetsanalys och motsvarande budgetprognoser som komplement till det mest sannolika makroekonomiska scenariot gör det möjligt att analysera hur de viktigaste finanspolitiska variablerna skulle utvecklas vid olika an taganden om tillväxt och räntor och skulle således vä sentligt minska riskerna för att budgetdisciplinen äventy ras av prognosfel. (1) EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. (11)Kommissionens prognoser och information om de mo deller som de baserar sig på kan ge medlemsstaterna ett användbart riktmärke för deras mest sannolika makro ekonomiska scenario och stärker validiteten i de progno ser som används i budgetarbetet. Emellertid kommer den utsträckning i vilken medlemsstaterna kan förväntas jäm föra de prognoser som används i budgetarbetet med kommissionens prognoser att variera, beroende på tids planen för prognosförberedelserna samt på hur jämför bara prognosmetoderna och antagandena är. Prognoser från andra oberoende organ kan också vara värdefulla för avstämning. (12)Signifikanta skillnader mellan det valda makroekono miska scenariot och kommissionens prognos bör beskri vas och skäl till dessa skillnader bör anges, särskilt om antaganden om nivån eller ökningstakten för externa variabler avviker signifikant från värdena i kommissio nens prognoser. (13)Med tanke på kopplingarna mellan medlemsstaternas budgetar och unionens budget bör kommissionen, som ett stöd till medlemsstaterna när de upprättar sina bud getprognoser, tillhandahålla prognoser för unionens ut gifter, baserade på den planerade utgiftsnivån i det fler åriga budgetramverket. (14)För att underlätta utarbetandet av de prognoser som an vänds för budgetplaneringen och förklara skillnader mel lan medlemsstaternas och kommissionens prognoser, bör medlemsstaterna ges möjlighet att med kommis sionen diskutera de antaganden som ligger till grund för utarbetandet av de makroekonomiska prognoserna och budgetprognoserna. (15)De offentliga makroekonomiska prognosernas och bud getprognosernas kvalitet höjs på ett avgörande sätt ge nom regelbunden, objektiv och omfattande utvärdering på grundval av objektiva kriterier. En grundlig utvär dering inbegriper en noggrann undersökning av ekono miska antaganden, jämförelser med andra institutioners prognoser och utvärdering av tidigare prognosers utfall. (16)Med tanke på att medlemsstaternas regelbaserade budget ramverk visat sig effektivt förstärka det nationella an svarstagandet avseende unionens finanspolitiska regler för att främja budgetdisciplin, bör en hörnsten för unio nens förstärkta ram för budgetövervakning vara kraftfulla landsspecifika numeriska finanspolitiska regler som över ensstämmer med unionens budgetmål. Kraftfulla nume riska finanspolitiska regler bör förses med noga angivna måldefinitioner, i förening med mekanismer för effektiv övervakning . Dessa regler bör grundas på en tillförlitlig och oberoende analys utförd av obero ende organ eller organ som är funktionellt oberoende av medlemsstaternas fiskala myndigheter. Dessutom har po litiska erfarenheter visat att för att numeriska finanspoli tiska regler ska fungera effektivt måste bristande efterlev nad få konsekvenser där kostnaderna kan handla om enbart anseende. (17)Enligt protokollet (nr 15) om vissa bestämmelser angå ende Förenade och Nord fogat till och till EUF-fördraget, är de i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till de fördragen omnämnda referensvärdena inte direkt bindande för Förenade kunga riket. Därför bör inte omfattas av skyldigheten att tillämpa numeriska finanspolitiska regler som effektivt främjar iakttagande av de specifika referens värdena för det alltför stora underskottet och den därmed sammanhängande skyldigheten att de fleråriga målen i budgetramverken på medellång sikt ska överensstämma med dessa regler. (18)Medlemsstaterna bör undvika konjunkturförstärkande fi nanspolitik och budgetkonsolideringsinsatserna bör vara större under ekonomiskt goda tider. Noga angivna nume riska finanspolitiska regler främjar dessa mål och bör återspeglas i medlemsstaternas årliga budgetlagstiftning. (19)För att den nationella finanspolitiska planeringen ska överensstämma med både den preventiva och den korri gerande aspekten av stabilitets- och tillväxtpakten måste den vara flerårig och särskilt ha som mål att nå budget målen på medellång sikt. sikt är nödvändiga för att se till att medlemsstaternas budgetramverk överensstämmer med unionslagstift ningen. Stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva och korrigerande aspekter bör inte betraktas var för sig, vilket är andan i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samord ningen av den ekonomiska politiken (1) samt rådets för ordning (EG) nr 1467/97 av om på skyndande och förtydligande av tillämpningen av för farandet vid alltför stora underskott (2). (20)Även om godkännandet av den årliga budgetlagstift ningen är nyckelfasen i den budgetprocess där viktiga budgetbeslut fattas i medlemsstaterna, så får flertalet (1) EGT L 209, , s. 1. (2) EGT L 209, , s. 6. finanspolitiska åtgärder budgeteffekter som går långt ut över den årliga budgetprocessen. Ett ettårsperspektiv är därför en dålig grund för sund budgetpolitik. För att bygga in ett flerårigt budgetperspektiv i unionens ram för budgetövervakning, bör planeringen av årlig budget lagstiftning grundas på flerårig finanspolitisk planering med budgetramverket på medellång sikt som utgångs punkt. (21)Detta budgetramverk på medellång sikt bör bland annat innefatta prognoser för varje större utgifts- och inkomst post för innevarande och senare budgetår, vid oförändrad politik. Varje medlemsstat bör på lämpligt sätt kunna fastställa vilken politik som förblir oförändrad och offent liggöra detta tillsammans med de antaganden som gjorts, metoder som använts och andra relevanta parametrar. (22)Detta direktiv bör inte hindra en ny regering i en med lemsstat från att uppdatera det medelfristiga budgetram verket så att det återspeglar dess egna prioriteringar. I detta fall bör den nya regeringen lyfta fram skillnaderna i förhållande till det föregående medelfristiga budgetram verket. (23)Bestämmelserna i ramverk för budget övervakning, och särskilt i stabilitets- och tillväxtpakten, är tillämpliga på hela den offentliga sektorn med under sektorerna stat, delstater, kommuner och socialförsäkring enligt definitionen i förordning (EG) nr 2223/96. (24)Flera medlemsstater har genomgått en omfattande decen tralisering där budgetbefogenheter har delegerats till re gionala och lokala myndigheter. Därmed har dessa myn digheter fått en betydligt större roll för att se till att stabilitets- och tillväxtpakten följs. Det bör särskilt säker ställas att den offentliga sektorns alla undersektorer om fattas av skyldigheterna och förfarandena i det nationella budgetramverket i synnerhet, men inte bara i dessa med lemsstater. (25)För att effektivt främja budgetdisciplin och hållbara of fentliga finanser bör budgetramverket omfatta de offent liga finanserna som helhet. Särskild uppmärksamhet bör av detta skäl ägnas den offentliga sektorns organ och medel som inte ingår i de ordinarie budgetarna på un dersektorsnivå som direkt eller på medellång sikt påver kar de offentliga finansernas ställning i medlemsstaterna. Deras samlade inverkan på den offentliga sektorns saldon och skulder bör läggas fram inom ramen för de årliga budgetförfarandena och budgetplanerna på medellång sikt. (26)Vidare bör förekomsten av ansvarsförbindelser också äg nas ordentlig uppmärksamhet. Närmare bestämt innefat tar ansvarsförbindelser skyldigheter som kan uppstå be roende på om en eventuell framtida händelse inträffar, eller aktuella skyldigheter där betalning troligen inte kommer att ske eller beloppet för den troliga betalningen inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Det gäller exempel vis relevant information om statliga garantier, förväntade förluster på lån och ansvarsförbindelser som uppkommit i samband med offentliga företags verksamhet, inbegri pet, när så är lämpligt, sannolikheten för att en ansvars förbindelse kommer att behöva lösas in samt eventuellt datum för detta. Marknadens känslighet bör beaktas på lämpligt sätt. (27)Kommissionen bör regelbundet följa genomförandet av detta direktiv. Bästa praxis avseende bestämmelserna i detta direktiv som handlar om de olika aspekterna av nationella budgetramverk bör fastställas och spridas. (28)Eftersom målet för detta direktiv, nämligen enhetligt iakttagande av budgetdisciplin i enlighet med EUF-fördra get, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av med lemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unions nivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidia ritetsprincipen i artikel 5 i . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta di rektiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (29)I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (1) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i unionens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstäm melsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. I detta direktiv fastställs närmare regler för hur budgetramver ken i medlemsstaterna ska vara utformade. Dessa regler är nöd vändiga för att säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden enligt EUF-fördraget för att undvika alltför stora of fentliga underskott. I detta direktiv ska definitionerna av offentlig, underskott och investering i artikel 2 i protokollet (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till och till (1) EUT C 321, 31.12.2003, s. 1. Definitionen av den offentliga sektorns un dersektorer i punkt 2.70 i bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96 ska också gälla. Dessutom gäller följande definition: budgetramverk: den uppsättning mekanismer, förfaranden, regler och institutioner som den offentliga sektorns budgetpolitik vilar på, särskilt a)system för budgeträkenskaper och statistisk rapportering, b)regler och förfaranden för utarbetandet av prognoser för budgetplaneringen, c)landsspecifika numeriska finanspolitiska regler, som bidrar till att medlemsstaternas finanspolitik stämmer överens med deras respektive skyldigheter enligt EUF-fördraget i form av en summerande indikator på budgetutfallet, ex empelvis det offentliga budgetunderskottet, upplåningen, skulderna eller någon av deras huvudkomponenter, d)budgetförfaranden som innehåller regler för att underbygga budgetprocessens alla faser, e)budgetramverk på medellång sikt som ingår i den nationella budgetprocessen och ger finanspolitiken ett längre tidsper spektiv än årsbudgetarnas, inklusive fastställandet av politiska prioriteringar och budgetmål på medellång sikt, f)mekanismer för oberoende övervakning och analys för att öka öppenheten och insynen i delar av budgetprocessen, g)mekanismer och regler för budgetrelationer mellan myndig heter inom den offentliga sektorns olika undersektorer. När det gäller nationella system för offentliga räkenskaper ska medlemsstaterna ha inrättat offentliga räkenskapssystem som heltäckande och konsekvent omfattar den offentliga sek torns alla undersektorer samt innehåller nödvändig information för att ta fram bokföringsuppgifter med syftet att framställa uppgifter baserade på ENS 95. Dessa offentliga räkenskaps system ska vara föremål för interna kontroller och oberoende revision. Medlemsstaterna ska se till att budgetuppgifter punktligt och regelbundet offentliggörs för alla den offentliga sektorns undersektorer enligt definitionen i förordning (EG) nr 2223/96. Medlemsstaterna ska särskilt offentliggöra a)budgetuppgifter enligt kontantmetoden (eller likvärdiga upp gifter från de offentliga räkenskaperna om uppgifter enligt kontantmetoden inte är tillgängliga) enligt följande tidsinter vall: månatligen per undersektor för staten, delstatsregeringar och socialförsäkringarna, före följande månads utgång, och kvartalsvis för den kommunala sektorn, före slutet av , b)en detaljerad jämförelsetabell som visar metoden för över gång mellan uppgifter enligt kontantmetoden (eller motsva rande uppgifter ur de offentliga räkenskaperna om uppgifter enligt kontantmetoden inte är tillgängliga) och uppgifter ba serade på ENS 95-standarden. 1.Medlemsstaterna ska se till att finanspolitisk planering grundar sig på realistiska makroekonomiska prognoser och bud getprognoser, baserade på de mest aktuella uppgifterna. Budget planeringen ska baseras på det mest sannolika makroekono miska scenariot eller på ett försiktigare scenario. De makroeko nomiska prognoserna och budgetprognoserna ska jämföras med kommissionens senast uppdaterade prognoser och, när så är lämpligt, med andra oberoende organs prognoser. Signifikanta skillnader mellan det valda makroekonomiska scenariot och kommissionens prognos ska motiveras, särskilt om nivån eller ökningstakten för variabler i externa antaganden avviker signi fikant från värdena i kommissionens prognoser. 2.Kommissionen ska offentliggöra de metoder, antaganden och relevanta parametrar som ligger till grund för dess makro ekonomiska prognoser och budgetprognoser. 3.Som stöd till medlemsstaterna när de upprättar sina bud getprognoser ska kommissionen tillhandahålla prognoser för unionens utgifter, baserat på den planerade utgiftsnivån i det fleråriga budgetramverket. 4.Inom ramen för en känslighetsanalys ska de makroekono miska prognoserna och budgetprognoserna innefatta undersök ningar av de viktigaste finanspolitiska variablernas utveckling vid olika antaganden om tillväxt och räntor. De olika antagan den som används i makroekonomiska prognoser och budget prognoser ska vägledas av utfallet av tidigare prognoser och i största möjliga utsträckning ta hänsyn till relevanta riskscena rier. 5.Medlemsstaterna ska ange vilken institution som är ansva rig för utarbetandet av makroekonomiska prognoser och bud getprognoser och offentliggöra de officiella makroekonomiska prognoser och budgetprognoser som utarbetats för finanspoli tisk planering, inklusive metoder, antaganden och relevanta pa rametrar som ligger till grund för dessa prognoser. Medlems staterna och kommissionen ska minst en gång hålla en teknisk dialog om de antaganden som ligger till grund för ut arbetandet av de makroekonomiska prognoserna och budget prognoserna. 6.De makroekonomiska prognoserna och budgetprogno serna för finanspolitisk planering ska genomgå en regelbunden, objektiv och fullständig utvärdering på grundval av objektiva kriterier, inklusive utvärdering i efterhand. Resultaten av den utvärderingen ska offentliggöras och på lämpligt sätt beaktas i framtida makroekonomiska prognoser och budgetprognoser. Om det vid utvärderingen upptäcks en signifikant systematisk avvikelse som har påverkat de makroekonomiska prognoserna under i rad ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs och offentliggöra dessa. 7.Kommissionen () ska offentlig göra medlemsstaternas underskotts- och skuldnivåer per kvartal. Medlemsstaterna ska tillämpa numeriska finanspolitiska regler som är specifika för dem och som effektivt främjar att de upp fyller sina skyldigheter enligt EUF-fördraget på budgetpolitikens område inom ramen för en flerårig horisont för den offentliga sektorn som helhet. Dessa regler ska särskilt främja a)iakttagande av referensvärdena för underskott och skulder som fastställts i enlighet med EUF-fördraget, b)beslut om flerårig finanspolitisk planering, inklusive iaktta gande av medlemsstaternas budgetmål på medellång sikt. 1.Utan att det påverkar EUF-fördragets bestämmelser om unionens ram för budgetövervakning ska följande specificeras i de landsspecifika numeriska finanspolitiska reglerna: a)Måldefinition och tillämpningsområde för reglerna. b)Effektiv och punktlig övervakning av hur reglerna iakttas, baserad på en tillförlitlig och oberoende analys utförd av oberoende organ eller organ som är funktionellt oberoende av medlemsstaternas budgetmyndigheter. c)Konsekvenser om reglerna inte iakttas. Om de numeriska finanspolitiska reglerna innehåller un dantagsklausuler, ska det i dessa klausuler anges ett begränsat antal särskilda omständigheter i överensstämmelse med med lemsstaternas skyldigheter enligt EUF-fördraget på budgetpoliti kens område samt strikta förfaranden där tillfälliga avvikelser från reglerna medges.