sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — Det finns de kommuner som har tydligt fastställda politiska mål och regelbunden återrapportering från ansvarig förvaltning till nämnd. har utredningen mött kommuner som har fått kritik efter revision och där ansvar och resurser ännu inte är fördelade. Det finns också kommuner som bedrivit verksamheten helt eller delvis i projektform med tidsbegränsad personal. 23Se exempelvis: (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, ; (2009) Vägarna in – Arbetet med unga i kommuner med lokala utvecklingsavtal, 2009:11, , s. 130 f; FoU i Väst/GR (2009) Att inte följa den förväntade vägen – En studie om ungdomar utanför gymnasieskolan och om det kommunala uppföljningsansvaret, Rapport 3:2009, ; Plug in och län (2012) Det kommunala informationsansvaret, , i län och inom ramen för Projekt 2012, ; FoU Välfärd i (2008) Ung och utanför – kartläggning av arbetet med unga i utanförskap i 2007-2008, FOU-RAPPORT 2008:4. 24Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, . 25Olofsson, J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, . Stöd och andra insatser i och utanför skolan senare observationen bekräftas också i en nyligen publicerad rapport från kommuner och landsting.26 I statlig tillsyn har det framförts kritik som förstärker bilden av att det finns oklarheter i ansvarsfördelning och rutiner. har Skolinspektionen kritiserat sju kommuner för sin hantering av informationsansvaret.27 Kritiken handlar om att det saknas en systematik i kommunens hantering av frågan. De kritiserade kommunerna har ofta rutiner, men det saknas regelbunden återrapportering till ansvarig nämnd. Inget av myndighetens beslut har innehållit en bedömning av hur och om kommunerna erbjuder lämpliga individuella åtgärder. Att endast sju kommuner kritiserades kan bero på otydligheter i lagstiftningen. Även slutsatser från kommunala revisioner förstärker den ovan beskrivna bilden.28 Kommuner får kritik för bristande styrning och uppföljning. Det handlar om att ansvaret inte är tydligt fördelat och att regelbunden återrapportering till nämnd saknas. Vidare förekommer också kritik mot att rutiner för arbetet inte är dokumenterade och att vissa grupper av ungdomar, exempelvis de som flyttar in, inte omfattas av kommunens informationsinsamling. Det finns andra kommuner som bedöms uppfylla lagens intentioner. Revisionen konstaterar i ett sådant fall att det finns en organisation, en lokal arbetsplan, personella resurser har avsatts och att ansvariga på gymnasiet samlar information om hur många unga det rör sig om och hjälper de unga att komma igång med studier, praktik, etc.29 nationella kartläggning visade, som nämnts, att det är fler kommuner som uppger att de arbetar aktivt och strukturerat med informationsansvaret nu än år 2006.30 Cirka två tredjedelar av kommunerna uppgav att de hade handlingsplan 26Sveriges kommuner och landsting (2012) Kommunernas informationsansvar – En guide om lagstiftning, ekonomi och insatser för unga som varken arbetar eller studerar, s. 26 27Se Skolinspektionens beslut efter tillsyn av följande kommuner: (, dnr 43-2011:2170), (, dnr 43-2010:1398), (, dnr 43- 2010:5175), (, dnr 43-2011:616), (, dnr 43- 2010:5174), (, dnr 43-2010:4135) och (, dnr 43- 2010:402) 28Revisionsrapporter från , stad, , stad, : (2012), (2011), (2011), (2011), (2011), (2010), (2010), (2010), (2010), (2009), (2009), (2009), (2009), (2009), (2008), (2008), (2007). 29Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (2010) Uppföljningsansvar för ungdomar – kommun, Revisionsrapport/förstudie, s. 3. 30Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, . Stöd och andra insatser i och utanför skolan för arbetet med ungdomar i åldern 16–. Det är vanligast att barn- och utbildningsnämnd ansvarar för frågan. Det praktiska arbetet utförs vanligtvis av studie- och yrkesvägledare. Av kartläggningen framgår också att det är få kommuner som har avsatt särskilda medel i sin budget för informationsansvaret. Drygt en fjärdedel av kommunerna har svarat att de har gjort en utvärdering av informationsamlingen och av de erbjudna åtgärderna. konstaterade också att det fortfarande finns kommuner som inte arbetar alls med uppdraget. Det kan i vissa fall vara kommuner som har färre än tjugo ungdomar som berörs. Kommunerna upplever enligt undersökning flera svårigheter i arbetet med informationsansvaret. Nästan alla kommuner, , tycker att det är svårt att erbjuda rätt individuell åtgärd och att få kontakt med ungdomarna. Hälften av kommunerna anser också att det är svårt att veta vilka ungdomar som omfattas av bestämmelsen. En lika stor andel anser att bestämmelsen är otydlig. Kommuner som har hög ungdomsarbetslöshet och en hög andel unga som får ekonomiskt bistånd har i högre grad svårigheter att veta vilka ungdomar som omfattas.31 Den här typen av kommun anser också i högre grad att otydliga bestämmelser är ett hinder i arbetet. Olika sätt att definiera målgruppen och ett tidsödande arbete att nå de med störst behov Kommunernas hantering av register och listor på de ungdomar som berörs av det kommunala informationsansvaret genererar ett relativt omfattande merarbete. Det handlar om ett manuellt och tidskrävande arbete. Metoderna för att ta fram information varierar. Kommunerna använder olika källor för att hitta de unga. Denna variation framgår också i kartläggning.32 Informationen kan hämtas från kommunens egna skolor, regionala antagningskanslier, fristående skolor, och Arbetsförmedlingen. Mycket tid används för att identifiera vilka ungdomar som berörs av informationsansvaret och att kontrollera om de har en sysselsättning. Kommunerna kontaktar i många fall individer som 31Olofsson, J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, , s. 46. 32Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, , s. 33. Stöd och andra insatser i och utanför skolan redan har en känd sysselsättning hos en annan myndighet. Det medför ett omfattande dubbelarbete och onödiga kostnader. Ett vanligt tillvägagångssätt för en kommun att identifiera ungdomarna är följande: uppgifter från befolkningsregistret () om unga i åldern 16–jämförs med kommunens elevregister, vanligtvis registret för elever antagna till gymnasieutbildning. Vilka uppgifter kommuner har i elevregister varierar. Större städer och regioner har ofta väl utvecklade egna elevdatabaser och gemensamma antagningssystem med information om elever på kommunala och fristående gymnasieskolor. Om det är en mindre kommun finns ofta inte en direkt koppling till vilka elever som går på fristående gymnasieskolor. Då måste uppgifter om vilka dessa elever är inhämtas manuellt genom avstämningar mot exempelvis kommunens utbetalningar av ersättning för elever vid fristående skolor. De ungdomar som kvarstår på listan är ofta de som kontaktas av kommuner per brev eller telefon. En varierande andel av personerna på listan kan studera på högskola, vara föräldralediga, sjuka, arbeta, vara utomlands eller i militärtjänstgöring. Det finns också den grupp som har en okänd aktivitet och som aktivt eller passivt har valt att inte ha kontakt med några myndigheter. Det varierar hur kommuner samkör sina register mot myndigheter som kan ha information om de unga; exempelvis , eller Arbetsförmedlingen. Det är exempelvis bara kommuner inom och som regelbundet samkör sina elevregister med Verket för högskoleservice (VHS) betygsdatabas.33 Informationsutbytet sker genom avtal och mot en viss kostnad. Följden av denna svårhanterliga informationsinsamling blir att informationsansvariga i kommuner ringer eller skickar brev till ett stort antal individer som redan har en aktivitet som är känd av en annan myndighet. De individer som slutligen svarar på förfrågan blir senare de som erbjuds eventuella åtgärder. Nedan ges ett exempel på hur det konkreta arbetet kan gå till från att en handläggare har fått listan till att de individer som är berörda har identifierats:34 33Kommunikation med Verket för högskoleservice, . 34Exemplet är hämtat från FoU i Väst/GR (2009) Att inte följa den förväntade vägen–- En studie om ungdomar utanför gymnasieskolan och om det kommunala uppföljningsansvaret, Rapport 3:2009, , s. 55. Stöd och andra insatser i och utanför skolan Det kom två listor med totalt 43 ungdomar. Av dessa var nio utomlands, två gick på folkhögskola, en låg i lumpen och en var föräldraledig. Och de som var utanför, så att säga, var 25 stycken. Tre av dem bodde inte i stadsdelen. Sen var det åtta som var kända utav oss och som hade pågående insatser, alltifrån placerad på institution till stödkontakt – 11 bort från 25. Då blir det 14 kvar som jag ringde. Det visade sig att fyra av dem var utomlands, en jobbade, en var aktivt arbetssökande, två gjorde inget speciellt och ville inte ha någon hjälp. Tre gick på folkhögskola, en hade kontakt med lärcentrum, en hade fyllt och en var psykisk sjuk. Så de fick kontakt med socialbidrag. Där blev man lite upprörd att det var en som satt hemma och mådde jättedåligt. Föräldrarna var jätteförtvivlade. Så de var ju väldigt glada att jag ringde. I ovanstående exempel är handläggaren anställd inom socialförvaltningen, vilket gör att informationen om de unga som redan hade en insats inom den förvaltningen var kända. Så är vanligtvis inte fallet eftersom det operativa ansvaret ofta är utbildningsförvaltningens. 4.2.2Erbjudande om utbildning är den vanligaste åtgärden Kommuner erbjuder oftast olika former av utbildning till de ungdomar som omfattas av informationsansvaret.35 I kartläggning, som genomfördes innan de nuvarande introduktionsprogrammen infördes, erbjöd nästan samtliga kommuner utbildning på det individuella programmet (IV). En kombination av arbete och praktik inom ramen för IV var också vanligt. Även studier på andra gymnasieprogram eller folkhögskola, komvux eller svenska för invandrare erbjöds. av de svarande kommunerna angav svarsalternativet att de erbjudit jobbgarantin för ungdomar. Eftersom det är Arbetsförmedlingen som ansvarar för det arbetsmarknadspolitiska programmet innebär det att kommunerna har väglett de unga till den statliga myndighetens program. av kommunerna har också erbjudit de unga studie- och yrkesvägledning ofta eller . Kommunerna erbjöd även andra typer av åtgärder, exempelvis olika arbetsmarknadspolitiska projekt, ofta inom ramen för Europeiska socialfonden. I en nyligen publicerad rapport har sambandet mellan de åtgärder som kommuner erbjuder och kommuners socioeko- 35Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, , s. 37 f. CICERON (), FILUR (), Unga till arbete () m.fl. Stöd och andra insatser i och utanför skolan nomiska förhållanden37 undersökts.38 Studiens resultat visar att det fanns ett visst samband mellan kommuners insatser inom ramen för informationsansvaret och deras socioekonomiska struktur. Den tredjedel av kommunerna där arbetslösheten bland unga, och liknande faktorer, var lägst erbjöd oftare fler åtgärder till de unga än kommuner med hög ungdomsarbetslöshet och hög andel unga utan fullföljd gymnasieutbildning. Studiens resultat visar också att det är bland kommuner med svårare socioekonomiska förhållanden som det i arbetet med informationsansvaret oftare saknas såväl handlingsplan, konkreta mål som register som uppdateras löpande. 4.2.3Ansvaret har reglerats olika över tid låg ansvaret för ungdomar som varken arbetade eller studerade på arbetsmarknadsmyndigheterna.39 Det var först med utredningen om skolans inre arbete och den följande propositionen som skolan fick ett ansvar för arbetslösa ungdomar i åldern 16–17 år.40 I den nämnda propositionen fick kommunerna ett ansvar för att följa upp elever som lämnat och inte hade påbörjat studier i gymnasieskolan eller senare hade avbrutit sina gymnasiestudier. Ansvaret gällde ungdomar som efter avslutad grundskola varken studerade eller hade arbete och det beskrevs som uppföljande studie- och yrkesorientering.41 Syftet med uppföljningen var att ge berörda ungdomar en möjlighet till arbete eller studier. Skolstyrelsen skulle genom uppföljningen kontinuerligt hålla sig informerad om ungdomar i behov av stöd. Regeringen förespråkade i propositionen att var och en som inte studerar eller har arbete bör sökas upp för personlig kontakt. Det fanns en uttrycklig reglering om uppföljningsansvaret i skollagen fram då det individuella programmet infördes.42 Det individuella programmet innebar en rätt till utbildning för dem som av någon anledning inte sökt eller tagits in på 37De socioekonomiska förhållandena har operationaliserats genom ett index sammansatt av andelen arbetslösa unga, andelen unga med ekonomiskt bistånd och andelen utan fullföljd gymnasieutbildning. 38Olofsson, J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, , s. 8 f. 39Se Bilaga 2 för en längre version av denna historiska genomgång av regleringen. 1975/76:39 om skolans inre arbete. 1978/79:180 om läroplan för , s. 102. 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och dess utveckling. Stöd och andra insatser i och utanför skolan något nationellt program eller som avbrutit sin utbildning där.43 Den uttryckliga bestämmelsen om uppföljningsansvaret togs då bort från skollagen med motiveringen att kommunernas åtgärdsansvar för unga som varken arbetar eller studerar bör utökas och starkare inriktas mot utbildning. Uppföljningsansvaret skulle ingå som en naturlig del i gymnasieskolan genom det individuella programmet. Denna reglering gällde därefter fram . återinfördes i skollagen den nuvarande bestämmelsen om kommunernas ansvar för information om icke skolpliktiga ungdomar. I och med den nya regleringen benämndes det informationsansvar i stället för uppföljningsansvar. Förändringen föranleddes av flera utredningar som hade pekat på behovet av ett förtydligande av lagstiftningen.44 Regeringens motiv till förändringen var att undanröja otydligheter i tolkningen av lagstiftningen och för att skapa en enhetlig hantering i landets kommuner.45 I samband med förändringen gav regeringen också tillsynsansvar för informationsansvaret. De lämpliga individuella åtgärder som regeringen avsåg i propositionen var huvudsakligen åtgärder inom ramen för gymnasieutbildningen. I författningskommentaren till ovan nämnda proposition definieras kommunens möjliga åtgärder som sådan verksamhet för vilken kommunen svarar, till exempel gymnasieskola eller socialtjänst.46 Regeringen exemplifierade inte vad begreppet löpande hålla sig informerad kan betyda, men valde att betona att det handlar om att kontinuerligt hålla sig informerad. Året efter att den nya lagen trädde i kraft införde regeringen en förordning i syfte att kommunerna skulle kunna hantera personuppgifter inom ramen för informationsansvaret.47 Regeringen ändrade inte bestämmelsen om informationsansvaret i samband med införandet av den nu gällande skollagen. Däremot infördes bestämmelser som kan påverka kommuners arbete med informationsansvar.48 Enskilda huvudmän och skolkommuner blev skyldiga att anmäla till hemkommunen när en elev 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och dess utveckling, s. 64. 44Skolverket (2002) Det kommunala uppföljningsansvaret – finns det? – Redovisning av ett regeringsuppdrag i regleringsbrevet om ungdomar i åldern 16–som inte går i gymnasieskolan, dnr 2002:2046, , s. 5; SOU 2002:120 Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan, s. 295 f; SOU 2003:92 Unga utanför, s. 126 ff. 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd, s. 84 ff. 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd, s. 149. 47Förordningen (2006:39) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga ungdomar. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 596 ff. Stöd och andra insatser i och utanför skolan avbryter gymnasieutbildningen.49 Denna förändring infördes bl.a. i syfte att underlätta för hemkommuner att hålla sig informerade om elever som avbryter sin gymnasieutbildning. Den kanske största förändringen som dock genomfördes i samband med den nya skollagen var införandet av de nya introduktionsprogrammen i gymnasieskolan. Introduktionsprogrammen ersatte, som tidigare beskrivits, det individuella programmet. 4.3Arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till ungdomar De ungdomar som inte går i gymnasiet utan söker arbete hänvisas till Arbetsförmedlingen vars uppdrag är att sammanföra dem som behöver anställa med dem som söker arbete. Arbetsförmedlingen ska också ge den enskilde arbetssökande olika typer av stöd. Syftet med de arbetsmarknadspolitiska insatserna är att förbättra de arbetssökandes förutsättningar på arbetsmarknaden. För ungdomar är det största arbetsmarknadspolitiska programmet jobbgarantin för ungdomar. Inom ramen för garantin ska ungdomarna erbjudas olika insatser och aktiviteter som ska bidra till att de ska kunna gå vidare till en anställning eller studier. Även kommuner erbjuder unga arbetslösa arbetsmarknadspolitiska insatser. I avsnittet nedan ges framför allt en sammanfattande beskrivning av det stöd som olika aktörer erbjuder unga arbetslösa under . 4.3.1Statliga arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar Mot bakgrund av att många ungdomar har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och de långsiktiga konsekvenserna av arbetslöshet har , liksom många andra länder, särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar. Arbetsförmedlingen är den myndighet som har huvudansvaret för unga i arbetsmarknadsrelaterade frågor. Detta understryks ibland annat i regeringens proposition om en jobbgaranti för ungdomar.50 Att motverka ungdomsarbetslöshet och underlätta ungas etablering på arbetsmark- 49Bestämmelsen infördes och kommenterades i samband med prop. 2009/10:165. 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar. Stöd och andra insatser i och utanför skolan naden är en del av Arbetsförmedlingens huvuduppdrag. För ungdomar innebär detta att de från ska kunna ta del i vissa av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska insatser. När en arbetssökande ungdom tar kontakt med Arbetsförmedlingen görs en inskrivning och matchning mot lediga jobb. Den unge får information om Arbetsförmedlingens uppdrag och möjliga tjänster. Arbetet med den unge ska påbörjas och en handlingsplan ska upprättas. Arbetsförmedlingen erbjuder därefter insatser baserat på den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. kan ungdomen erbjudas t.ex. söka jobbkurser och rekryteringsträffar. Även studie- och yrkesvägledning kan erbjudas. Ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen har också möjlighet att ta del av folkhögskolesatsningen. Denna insats beskrivs längre fram i kapitlet. förstärks Arbetsförmedlingens resurser ytterligare för att kunna ge aktivt förmedlingsstöd i arbetslöshet till de ungdomar som är som skriver in sig på Arbetsförmedlingen och som riskerar långtidsarbetslöshet.51 Syftet är att ge dessa ungdomar förstärkta matchnings- och vägledningsinsatser även före inträdet i jobbgarantin för ungdomar, alltså efter inskrivning på Arbetsförmedlingen. har arbetslösa ungdomar i åldern 16–haft tillgång till den så kallade jobbgarantin för ungdomar (UGA).52 Jobbgarantin för ungdomar är ett paraplyprogram som vänder sig till ungdomar som har varit arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen om sammanlagt tre månader.53 2012/13:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 14, s. 37; fick Arbetsförmedlingen resurser för ökad förmedlartäthet, prop. 2011/12:1 Budgetpropositionen , s. 55. 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar. 53Dessa regler har förändrats . Arbetsförmedlingen kan numera anvisa till jobbgarantin för ungdomar om den unge inom en ramtid av varit arbetslös och anmäld som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Stöd och andra insatser i och utanför skolan Källa: Arbetsförmedlingens statistikdatabas 2012. Diagram 4.1 visar antalet ungdomar i åldern 16–som var nya i jobbgarantin för ungdomar . Antalet anvisade var som högst då cirka 24 000 16–19-åringar påbörjade jobbgarantin för ungdomar. Detta motsvarade i genomsnitt av de ungdomar som varit arbetslösa eller deltagit i program med aktivitetsstöd. Motsvarande för var cirka 22 000 ungdomar, viket motsvarar i genomsnitt av de ungdomar som varit arbetslösa eller deltagit i program med aktivitetsstöd. Jobbgarantin för ungdomar ska vara individuellt utformad. Samtliga arbetssökande ska ha en handlingsplan som ska innehålla aktiviteter på vägen till arbete eller utbildning. Målet är att ungdomarna ska finna ett arbete, alternativt återgå till eller påbörja studier. I normalfallet inleds jobbgarantin för ungdomar, som alltså startar efter att den unge varit inskriven eller längre, med en ytterligare period där den unge erbjuds fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt jobbsökaraktiviteter och coachning. Det betyder att för den unge är det till att börja med av öppen arbetslöshet. hänvisas de, vilket är beskrivet ovan, till Arbetsförmedlingens öppna serviceutbud. Därefter är det ytter- Stöd och andra insatser i och utanför skolan ligare högst som består av jobbsökaraktiviteter inom ramen för jobbgarantin. I normalfallet54 är det således inskrivning på Arbetsförmedlingen som andra insatser såsom praktik eller kortare yrkesinriktad eller teoretisk utbildning erbjuds.55 För många inom utredningens målgrupp, dvs. de unga som är och som saknar en gymnasieutbildning, föregår tiden innan inskrivningen på Arbetsförmedlingen ofta av där den unge har kontakt med kommunens informationsansvar. Det betyder att tiden kan bli mycket lång innan någon form av arbetsliknande insats blir möjlig för en ung person som avbrutit sina gymnasiestudier eller inte påbörjat gymnasiet. När den unge beviljats en praktik inom ramen för jobbgarantin kan denna pågå maximalt på samma arbetsplats. Utbildningsinslaget i jobbgarantin kan pågå maximalt . Totalt kan jobbgarantin pågå . Därefter kan den unge anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin. I detta program, vilket beskrivs längre fram, erbjuds den unge jobbsökaraktiviteter med coachning. Som längst kan den unge befinna sig i insatser som är av kartläggande karaktär. Öppen arbetslöshet och inskrivning vid Arbetsförmedlingen Söka jobb-kurser Vägledning Rekryteringsträffar (3 mån) (max 15 mån) (i normalfallet 3 mån) (12 månader) Ungdomarna kan delta i jobbgarantin för ungdomar antingen hos Arbetsförmedlingen eller hos en kompletterande aktör. Kompletterande aktör (KA) är ett samlingsnamn för privata företag som 54Faserna i jobbgarantin för ungdomar ska vara flexibla. 55Från och med har en förändring införts som inneburit att det blivit möjligt att arbeta eller ha andra avbrott i arbetslösheten upp till en månad inom en fyra månaders period och ändå kunna få tillgång till jobbgarantin för ungdomar. Stöd och andra insatser i och utanför skolan samverkar med Arbetsförmedlingen och bidrar med en kompletterande arbetsförmedlingstjänst. En arbetssökande ungdom kan vara hos en KA i högst sex månader.56 Syftet med samarbetet med kompletterande aktörer är att förbättra matchningen och motverka utanförskap, ge möjlighet till individuellt anpassade tjänster och service samt låta arbetssökande få del av andra aktörers kunskap och erfarenhet. Ett annat syfte är att införandet av privata aktörer också ska leda till nya, och mer effektiva, arbetssätt.