sou · H1B342 · 2013-06-12 00:00:00 — 3 § Tillsyn utövas genom inspektioner och andra undersökningar. får uttala sig om konstaterade för- hållanden och sin uppfattning om behov av förändringar i de verk- samheter som avses i 2 §. Myndigheten ska verka för att brister i lag eller annan författning avhjälps. 4 § ska vid tillsyn enligt 2 § p. 1 inte granska och Säkerhetspolisens beslut i den mån besluten kan prövas i sak av domstol. 5 § är skyldig att på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har utsatts för sådana tvångsmedel eller varit föremål för sådan personuppgiftsbehandling som avses i 2 § p. 2 och 3 och om användningen av tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet eller behandlingen av personuppgifter har skett i enlighet med lag eller annan författning. ska underrätta den enskilde om att kontrollen har utförts. Tillträde till lokaler och andra utrymmen 6 § har för sin tillsyn rätt att på plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn. har i den omfattning det behövs för tillsynens utövande rätt att få tillträde till de byggnader, lokaler, andra utrymmen, fordon och utrustning som används i verksamheten. 7 § Förvaltningsmyndigheter som omfattas av tillsyn enligt denna lag är skyldiga att lämna de upplysningar, tillhandahålla de handlingar och annat material samt ge det biträde som tillsynsmyndigheten begär. Även domstolar samt de förvaltningsmyndigheter som inte omfattas av tillsynen är skyldiga att lämna tillsynsmyndigheten de uppgifter som den begär. 1.Denna lag träder i kraft den x, då lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet upphör att gälla. 2.Sådan kontroll som avses i 5 § ska på begäran av en enskild omfatta även förhållanden före ikraftträdandet av denna lag. 3.De ärenden som inte är avslutade hos vid tiden för ikraftträdandet av denna lag ska övertas av för polisen. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 42 kap. 5–8 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), samt rubriken närmast före 42 kap. 5 §, ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos Säkerhets- Sekretess gäller i Tillsyns- myndighetens för polisen verk- samhet enligt 2 § p. lagen (2007:980) om tillsyn över lagen (xxxx:xx)om tillsyn polisverksamhet och viss brotts- samhet endast i den utsträckning som följer av 6–8 §§. i den utsträckning som följer av 6–8 §§. som avses i 5 § en uppgift från polisen i verksamhet som avses i en enskild, gäller sekretess 5 § en uppgift från en enskild, 15 kap. endast om det kan antas att riket lider det kan antas att riket lider 18 kap. endast om det kan antas att verksamhet för att förebygga eller beivra brott det kan antas att verksamhet för allvarligt motverkas om upp- att förebygga eller beivra brott som avses i 5 § en uppgift från polisen i verksamhet som avses i en enskild och skulle en sekretess- 5 § en uppgift från en enskild och skulle en sekretessbestäm- melse till skydd för enskilds per- ha varit tillämplig på uppgiften hos den myndighet som ärendet tillämplig på uppgiften hos den får anses avse, blir den sekretess- bestämmelsen tillämplig på upp- anses avse, blir den sekretess- giften även hos nämnden. bestämmelsen tillämplig på upp- giften även hos Tillsynsmyndig- heten för polisen. i verksamhet som avses i 5 § en uppgift från en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation och skulle en sekretessbestämmelse ha varit tillämplig på uppgiften hos den myndighet som ärendet får anses avse, blir den sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos nämnden. Får för polisen i verksamhet som avses i 5 § en uppgift från en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation och skulle en sekretessbestämmelse ha varit tillämplig på uppgiften hos den myndighet som ärendet får anses avse, blir den sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos för polisen. i verksamhet som avses i 5 § från en myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos nämnden. Får för polisen i verksamhet som avses i 5 § från en myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos för polisen. 1.Denna lag träder i kraft den x. 2.Sekretess enligt 42 kap. 5–8 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i avslutade ärenden i Säkerhets- och integritetsskyddnämndens verksamhet fortsätter att gälla även efter att denna lag trätt i kraft. förordning (xxxx:xx) med instruktion för för polisen Allmänna uppgifter och ansvarsområden 1 § för polisen (tillsynsmyndigheten) ansvarar för tillsyn över och Säkerhetspolisen enligt vad som stadgas i 2 § p.1 lagen (xxxx:xx) om tillsyn över polisverksamhet och viss annan brottsbekämpande verksamhet. ansvarar också för tillsyn enligt vad som stadgas i 2 § p. 2 och 3 samma lag. ansvarar för sådan kontroll som framgår av 5 § samma lag. 2 § har till uppgift att i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) pröva frågor om utlämnande av uppgifter från 1.register som omfattas av lagen (1998:620) om belastningsregister, 2.register som omfattas av lagen (1998:621) om misstankeregister, 3.register som omfattas av lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister, och 4.register som behandlas med stöd av polisdatalagen (2010:361). ska pröva frågor om utlämnande av upp- gifter även i sådana fall som avses i 10 § förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. och 7 § skyddsförordningen (2010:523). 3 § fattar beslut om kvalificerad skyddsidentitet i de fall som avses i 2 § 1 och 2 lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter. prövar också andra frågor som hör till ärenden om kvalificerade skyddsidentiteter. 4 § ska samverka med . Om tillsynsmyndigheten inom ramen för sin tillsyn finner omständigheter som tillsynsfunktion bör uppmärksammas på, ska tillsynsmyndigheten anmäla detta till . 5 § ska också samverka och samarbeta med övriga tillsynsmyndigheter som utför tillsyn eller granskning på polisens område. 6 § leds av en myndighetschef. 7 § bestämmer den närmare utformningen av organisationen, med undantag för de särskilda beslutsorganen som anges i 8 §. 8 § Inom tillsynsmyndigheten finns tre särskilda beslutsorgan, som benämns , Registerkontrolldelegationen och Skyddsregistreringsdelegationen. har till uppgift att utföra kontroll i frågor som anges i 1 § andra och tredje styckena denna förordning. Registerkontrolldelegationen har till uppgift att besluta i frågor som anges i 2 § och Skyddsregistreringsdelegationen har till uppgift att besluta i frågor som anges i 3 § denna förordning. 9 § , Registerkontrolldelegationen och Skyddsregistreringsdelegationen ansvarar för sina egna beslut. 10 § ska regelbundet i en särskild tillsynsplan ange vilken huvudsaklig inriktning tillsynen enligt 1 § första stycket ska ha. 11 § Myndighetschefen fastställer den särskilda tillsynsplanen. Innan tillsynsplanen fastställs ska den underställas för synpunkter. kan, senast efter att den fått del av förslaget till tillsynsplan, begära ändring eller komplettering av planen. Om myndighetschefen kommer fram till att begäran om ändring eller komplettering inte bör beaktas, ska en förklaring lämnas till . Myndighetschefen kan därefter fastställa tillsynsplanen. 12 § Generaldirektören är myndighetschef. 13 § ska ha högst tio ledamöter. Ledamöterna ska utses av regeringen för en bestämd tid, högst . De ska med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter vara lämpliga för uppdraget. Ordföranden och vice ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Övriga ledamöter ska utses bland sådana personer som har föreslagits av partigrupperna i . 14 § Ledamöterna i respektive Skyddsregistreringsdelegationen utses av regeringen för en bestämd tid. Varje delegation består av en ordförande, en vice ordförande samt högst tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Av de övriga ledamöterna i ska en av dem ha särskild erfarenhet av verksamhet som avser folkbokföring. 15 § förordnar efter samråd med Säkerhetspolisen föredragande eller annan handläggare som ska tjänstgöra vid Registerkontrolldelegationen. Dessa förordnas av myndigheten för en bestämd tid. Särskilt om handläggningen av ärenden i 16 § Nämnden sammanträder efter kallelse av ordföranden. Om en ledamot begär att nämnden ska sammankallas, ska en sådan begäran följas om ordföranden anser att det finns skäl för det. Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. Om både ordföranden och vice ordföranden har förhinder får myndighetschefen träda in som nämndens ordförande. 17 § I särskilda beslut i fråga om tillsyns- och kontrollärenden enligt 2 § p. 2–3 och 5 § lagen (xxxx:xx) om tillsyn över polisverksamhet och viss annan brottsbekämpande verksamhet, får nämnden lämna över till nämndens ordförande eller vice ordförande att fatta beslut av enkel beskaffenhet. Ett sådant överlämnande får dock inte avse behörighet att fatta beslut om underrättelse till enskild enligt 5 § samma lag. Beslut som ordföranden eller vice ordföranden har fattat med stöd av ett överlämnande ska anmälas till nämnden på det sätt och den tid som nämnden bestämmer. 18 § Nämnden får ge den som kan lämna upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara vid ett sammanträde. Den som har varit närvarande får av nämnden tillerkännas skälig ersättning av allmänna medel för sina inställelsekostnader. 19 § Om nämnden i sin verksamhet uppmärksammar förhållanden som kan utgöra brott, ska nämnden anmäla det till eller annan behörig myndighet. Om nämnden uppmärksammar felaktigheter som kan medföra skadeståndsansvar för staten gentemot en fysisk eller en juridisk person, ska nämnden anmäla det till Justitiekanslern. Om nämnden finner omständigheter som Datainspektionen bör uppmärksammas på, ska nämnden anmäla det till inspektionen. Nämnden ska samråda med den berörda myndigheten innan en sådan anmälan som avses i första–tredje styckena lämnas. Till anmälan ska nämnden foga sin utredning. Efter det att anmälan har gjorts ska nämnden lämna myndigheten det biträde som behövs. Särskilt om handläggningen av ärenden i Registerkontrolldelegationen 20 § Registerkontrolldelegationen sammanträder efter kallelse av ordföranden. Delegationen ska vidare sammanträda om någon av ledamöterna begär det och ordföranden anser att det finns skäl för det. Registerkontrolldelegationen är beslutför när ordföranden och minst två andra ledamöter är närvarande. Om både ordföranden och vice ordföranden i delegationen har förhinder får myndighetschefen träda in som delegationens ordförande. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får överlämnas till Registerkontrolldelegationens ordförande, vice ordförande, föredragande eller annan handläggare att avgöra ärenden som är av enkel beskaffenhet. 21 § En uppgift får lämnas ut endast om alla i Registerkontrolldelegationen är ense om beslutet. Anser någon av ledamöterna att uppgiften inte bör lämnas ut, får ordföranden lämna över ärendet till regeringen för handläggning, om ordföranden anser att uppgiften ändå bör lämnas ut. 22 § Säkerhetspolisen ska tillhandahålla Registerkontrolldelegationen sammanträdes- och kontorslokaler, kanslistöd och föredragande. Särskilt om handläggningen av ärenden i 23 § Skyddsregistreringsdelegationen sammanträder efter kallelse av ordföranden. 24 § Skyddsregistreringsdelegationen är beslutför när ordföranden och minst två andra ledamöter är närvarande. I brådskande fall får ordföranden eller vice ordföranden i delegationen besluta i ärenden om kvalificerad skyddsidentitet. Ett sådant beslut ska anmälas till delegationen vid nästa sammanträde. Om både ordföranden och vice ordföranden i delegationen har förhinder får myndighetschefen träda in som delegationens ordförande. 25 § I särskilda beslut får Skyddsregistreringsdelegationen lämna över till delegationens ordförande eller vice ordförande att avgöra ärenden som är av enkel beskaffenhet. Överlämnande som avses i första stycket får inte avse beslut om kvalificerad skyddsidentitet eller förordnande om att beslut om kvalificerad skyddsidentitet ska ändras eller inte längre gälla. Skyddsregistreringsdelegationen får dock lämna över till ordföranden eller vice ordföranden i delegationen att förordna att beslut om kvalificerad skyddsidentitet inte längre ska gälla om anställningsmyndigheten har begärt detta. 26 § Vid tillsynsmyndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. prövar frågor som anges i 25 § första stycket myndighetsförordningen (2007:515) för anställda vid tillsynsmyndigheten. består av myndighetschefen, personalföreträdarna, och de tre företrädare för tillsynsmyndigheten som myndighetschefen bestämmer samt två särskilt förordnade ledamöter. För företrädarna för tillsynsmyndigheten kan ersättare utses. Myndighetschefen är ordförande och bestämmer vem som ska vara vice ordförande. är beslutsför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. 27 § I ärenden som gäller disciplinansvar, avstängning, avsked eller uppsägning bestämmer ordföranden om ett förfarande inför personalansvarsnämnden ska inledas. Ordföranden får avskriva ett ärende, om det är uppenbart att ärendet inte ska leda till någon åtgärd från personalansvarsnämndens sida. beslutat att avstänga någon från arbetet och är det på grund av ändrade förhållanden uppenbart att beslutet inte längre bör gälla, får ordföranden ensam besluta i frågan. Beslut som har fattats enligt denna paragraf ska anmälas vid nästa sammanträde med personalansvarsnämnden. Tillämpligheten av vissa förordningar 28 § ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 29 § Bestämmelsen i 27 § myndighetsförordningen (2007:515) om myndighetens rätt att företräda staten vid domstol ska inte tillämpas på tillsynsmyndigheten. Inte heller ska bestämmelsen i 7 § myndighetsförordningen om medverkan i EU-arbetet m.m. tillämpas på tillsynsmyndighetens verksamhet. 1.Denna förordning träder i kraft den x, då förordningen (2007:1141) med instruktion för upphör att gälla. 2.Vad som vid utgången av december månad 201x gäller för Registerkontrolldelegationen om delegering av beslutanderätt samt om föredragande och annan handläggare får tillämpas av för polisen 201x, dock längst till dess att en arbetsordning har beslutats för tillsynsmyndigheten. 3.Tillsynsmyndigheten för polisen ska överta Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens diarier och arkiv. ändring i förordningen (2007:971) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:971) med instruktion för ska läggas till en bestämmelse med följande lydelse. X § ska samverka med för polisen. Om inom ramen för sin tillsyn finner omständigheter som för polisen bör uppmärksammas på, ska anmäla detta till tillsynsmyndigheten. 1 Kommitténs uppdrag och arbete har enligt tilläggsdirektiven till kommittén (dir. 2012:13) i uppdrag att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver. Om kommittén kommer fram till att övervägande skäl talar för att inrätta ett sådant organ, ska ett fullständigt förslag om organisation och verksamhet lämnas. Med utgångspunkt i de verksamheter som anges i 2 § polislagen (1984:387) ska kommittén föreslå vilken verksamhet inom polisen som granskningen i så fall ska avse. Kommittén ska också analysera vad inrättandet av ett fristående granskningsorgan för polisens verksamhet får för konsekvenser för åklagarväsendet, analysera och föreslå vilka ingripandemöjligheter eller andra befogenheter ett eventuellt granskningsorgan bör ha och analysera hur ett fristående granskningsorgans verksamhet ska utformas i förhållande till de uppdrag som andra myndigheter har i fråga om tillsyn över polisens verksamhet. De uppdrag som bl.a. Justitiekanslern () och Ombudsmäns (JO) har faller utanför det som kommittén har att överväga. Utredningsarbetet i denna del har genomförts 2013, med ett inledande möte för kommitténs arbete . hade kommittén ett internat med ledamöterna. Vid internatet presenterade företrädare för , , , , , och respektive Kommitténs uppdrag och arbete Vidare höll ordföranden för Tillsynsforum föredrag om förhållningssätt till utbyggnad av statlig tillsyn och docent vid , , bidrog med ett anförande om aktuell forskning på området. Kommitténs ledamöter har för denna del av arbetet sammanträtt vid fem tillfällen, medan kommitténs experter har sammanträtt vid fyra tillfällen. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt. Kommitténs ordförande och sekretariatet har regelbundet träffats för planering, överläggning, genomgång av texter m.m. Sekretariatet har studerat propositioner, betänkanden och litteratur som har relevans för våra frågor. I arbetet med den internationella utblicken skickade sekretariatet ut ett frågeunderlag till tillsynsaktörer på polisens område i de aktuella länderna samt hämtade in information om aktörerna från officiella webbplatser. Det skriftliga underlag som kommittén har tagit del av redovisas i avsnittet Referenser. Sekretariatet har haft möten med företrädare för , , , , , , , Datainspektionen och Statskontoret. Dessa möten syftade bl.a. till att få en beskrivning av den nuvarande granskningen och tillsynen över polisen. Vidare har sekretariatet haft möten med företrädare för Inspektionen för socialförsäkring, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring, , , och i . Syftet med dessa möten var bl.a. att få en beskrivning av tillsynsverksamhet inom andra sektorer. Sekretariatet har vidare träffat doktor vid i samt lyssnat på ett föredrag vid Seminar 2012 av docent , vid . Sekretariatet har också deltagit vid två kurser på temat tillsyn som Fakultetskurser anordnat. Kommittén har haft samråd med . Kommitténs uppdrag och arbete Enligt tilläggsdirektiven är vårt uppdrag i denna del avgränsat till uppgiften att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska polisens verksamhet. Det innebär att andra myndigheter i rättskedjan inte omfattas av kommitténs behovsanalys. I kapitel 1 beskrivs kommitténs uppdrag och arbete. I kapitel 2 redogörs för regeringens definition av tillsyn. Kapitel 3 och 4 behandlar mångtydigheten i tillsynsbegreppet. Kommittén lämnar i kapitel 5 en historisk tillbakablick på tillsynen över polisen och i kapitel 6 redogör kommittén för den nuvarande tillsynen över polisen. I kapitel 7 finns en internationell utblick. Efter dessa inledande deskriptiva kapitel följer kommitténs behovsanalys i kapitel 8. Behovsanalysen följs av ett kapitel som behandlar frågan om det bör vara ett från polisen fristående organ som utövar tillsynen (kapitel 9). I kapitel 10 inventerar kommittén de områden inom polisverksamheten där tillsyn kan utövas. I kapitel 11 analyserar kommittén om det också finns behov av att utföra annan granskning över polisväsendet. Därefter redogör kommittén i kapitel 12 för förslag som rör en ny tillsynsmyndighets uppdrag, uppgifter och befogenheter. Kapitel 13 behandlar frågan om det finns möjlighet att lägga samman vissa tillsynsuppgifter på polisens område. I kapitel 14 återfinns kommitténs organisatoriska överväganden när det gäller den föreslagna tillsynsmyndigheten. Kapitel 15 handlar om konsekvenserna för åklagarväsendet av att inrätta en ny fristående granskning av polisen. I kapitel 16 analyserar kommittén de frågor om gränsdragning som kan uppkomma mellan en ny tillsynsmyndighet för polisen och de andra myndigheter som utövar tillsyn över polisen. I kapitel 17 redogör kommittén för frågor som rör tillsynsmyndighetens tillgång till uppgifter. I kapitel 18 analyseras tillsynsmyndighetens behov av kompetens, vilka kostnader som är hänförliga till tillskapandet av myndigheten och hur tillsynen ska finansieras. Kapitel 19 behandlar konsekvenserna av kommitténs förslag och kapitel 20 handlar om hur förslagen kan genomföras. I kapitel 21 finns en författningskommentar. 2 Regeringens definition av tillsyn I tilläggsdirektiven anges att när kommittén undersöker om det bör inrättas ett fristående organ med uppdrag att bedriva kvalificerad granskning av polisens verksamhet kan vägledning hämtas från regeringens skrivelse En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, skr. 2009/10:79 (tillsynsskrivelsen). Detsamma gäller när kommittén ska överväga hur organet och dess verksamhet i så fall bör utformas. I skrivelsen definierar regeringen ett strikt och snävt tillsynsbegrepp.1 I skrivelsen redovisar regeringen generella bedömningar för hur en tillsynsreglering bör vara utformad. Regeringen uttalar också att skrivelsen är avsedd att utgöra ett stöd och en vägledning för det fortsatta arbetet med att se över sektorslagar och deras tillsynsbestämmelser och en utgångspunkt när regler för tillsyn på nya områden utformas. har ställt sig bakom skrivelsen och angett att tillsynen bör bli tydligare och mer enhetlig samt bygga på ett enhetligt tillsynsbegrepp (bet. 2009/10:FiU12). Även enligt 2010-års förvaltningspolitiska proposition ska skrivelsen vara vägledande för det fortsatta arbetet på tillsynsområdet.2 Regeringen gör i skrivelsen bedömningen att begreppet tillsyn främst bör användas för följande verksamhet. verksamhet som avser självständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjekt uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande 1Tillsynsskrivelsen s. 14. 2009/10:175 s. 96. Regeringens definition av tillsyn föreskrifter och vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse av den objektsansvarige.3 Inom vissa områden finns det dock, enligt regeringen, skäl att göra avsteg från bedömningen av hur begreppet tillsyn bör definieras och användas. Sådana avsteg kan göras om det leder till en mer ändamålsenlig tillsyn inom det specifika området. Det går nämligen inte att bortse från att många tillsynsområden har väsentligt olika förutsättningar, som påverkar hur tillsynsregelverk bör utformas för att effektivt bidra till att de materiella reglerna efterlevs och intentioner i regelverken förverkligas. De förhållanden som råder inom ett tillsynsområde kan utgöra skäl för att göra avsteg från de generella bedömningarna för hur en tillsynsreglering bör vara utformad, och då kan enhetlighet och samordning mellan tillsynsregleringar behöva stå tillbaka.4 Regeringen har dock ansett att det inte är möjligt att på förhand ange samtliga de skäl som kan motivera sådana avsteg, utan en bedömning måste göras i varje enskilt fall. Exempelvis har tillsynsområden olika förutsättningar när det gäller vilka risker för människors liv och hälsa som eventuella regelöverträdelser kan orsaka. Detta kan påverka såväl utformningen av sanktioner som behovet av att garantera en enhetlig tillsyn över hela landet. Det kan även innebära att tillsynen i viss utsträckning ges en förebyggande inriktning. Det finns också skillnader i omfattningen och utformningen av det materiella regelverk som tillsynen utövas utifrån. Inom vissa områden finns detaljerad lagstiftning, medan det inom andra områden finns en ramlagstiftning som preciseras i förordningar, myndighetsföreskrifter och allmänna råd. Detta är några exempel på olika förutsättningar som måste vägas samman vid översyn av tillsynsregelverk och vid bedömning av om avsteg bör göras från regeringens generella bedömningar i skrivelsen.5 Vid tillskapande av regelverk för tillsyn är det även väsentligt att överväga andra styrinstrument för att uppnå regelverkets mål. Det är inte alltid som tillsyn är den mest lämpliga eller effektiva formen av samhällsstyrning. Att gällande regelsystem inte upprätthålls effektivt orsakar kostnader för enskilda och för samhället, men även tillsyn är kostnadskrävande, oavsett om den finansieras genom skatter eller avgifter. Tillsyn orsakar också störningar och påfrest- 3Tillsynsskrivelsen s. 1. Regeringens definition av tillsyn ningar för den verksamhet som kontrolleras hur väl samordnade de olika tillsynsorganen än är.6