sou · H1B337 · 2013-05-30 00:00:00 — De allra flesta beslut innehåller en blandning av å ena sidan allmän- språkliga ord och å andra sidan ålderdomliga, formella och jurist- språkliga ord. Ålderdomliga ord är mycket vanliga i besluten. beivra (som i För det fall de sökande ändock anser att de är i behov av myndighetsskydd åligger det de sökande att söka skydd hos de inhemska myndigheterna, som ska skydda befolkningen mot brottsliga handlingar, liksom att beivra begångna brott.) benämna (som i X, hädanefter benämnd X, reste ...) därtill erinra (som i erinrar om att vissa uppgifter i detta beslut kan omfattas av bestämmelserna i 37 kap. 1 § Offentlighets- och sekretesslagen [sic!] (2009:400).) för det fall föreligga gentemot (som i ... misshandlad på grund av hotbilden gentemot maken.) ha för avsikt att hänföra (som i Åberopad risk för förföljelse med anledning av en del- aktighet i demonstrationer eller dylikt är närmast att hänföra till en så- dan politisk uppfattning som anges i flyktingbestämmelsen.) inlaga (som i I samband med inlaga ansöker de också om resedoku- ment.) kvarstanna (som i Det finns därför skäl att han ska kvarstanna i förvar.) ringa (som i ringa bevisvärde) sedermera skall således såvitt avser till ålder sett (som i Orsaken till variationerna mellan områden är oklar men till ålder sett kan det till stor del bero på att registrering av födelse- uppgifter och ålder är ovanligt i .) torde uppbringa utgöra utsaga varmed vidta åtgärder vinna laga kraft åligga Substantiverade verb är substantiv som har skapats från verb, till exempel betalning i stället för betala. Många substantiverade verb tynger snabbt texten och ger den en formell stil; dessutom kan texten bli längre eftersom man ofta får foga in andra verb som ske eller erlägga). Substantiverade verb är mycket vanliga i undersökningens be- slut. beaktande (som i Med beaktande av inlämnade handlingar ...) brytande (som i I delar av samhället utgör en kvinnas brytande av dessa sociala normer ...) deltagande (som i Kvinnors deltagande i det offentliga livet är begrän- sat ...) styrkande (som i I övrigt att de inte lämnat in några handlingar till styrkande av sin identitet ...) återvändande (som i Vid ett återvändande till ...) Partikelverb är verb (hyra) som innehåller en partikel (för) framför verbet, till exempel förhyra. I allmänspråket är de ovanliga och före- kommer numera nästan bara i kanslispråket. I allmänspråket brukar antingen partikeln helt försvinna, som i hyra i stället för förhyra, eller placeras efter verbet, som i komma in i stället för inkomma. väljer man hellre helt andra ord, som i skicka vidare i stället för vidarebefordra. I besluten är partikelverb vanliga. Några exempel: framkomma inkomma inneha påräkna uppta återfinna återta Många fackord och förkortningar utan förklaring Juridiska fackord och förkortningar är vanliga i besluten, och läsaren får få förklaringar av de ord som förekommer. En mening kan bli svårtolkad på grund av ett enda sådant ord om läsaren inte förstår det. Två exempel där uttrycken internt flyktalternativ och könsmakts- struktur kan omöjliggöra förståelsen: Eftersom du är minderårig kan det enligt bedöm- ning inte anses rimligt att du begagnar dig av ett internt flyktalternativ. Det som de sökande riskerar vid ett återvändande kan relateras till att sök- andena är kvinnor och den rådande könsmaktsstrukturen i . Fackord, särskilt juridiska fackord, är ofta ofrånkomliga i myndig- hetsbeslut som måste resonera utifrån lagtexter, förarbeten och myn- dighetsinformation. Och fackspråket ställer i regel inte till problem med förståelsen för läsare med stora förkunskaper. Problemet upp- står när läsarna inte känner till vare sig fackområdet eller fackorden – då måste man sålla bland begreppen, stryka onödiga ord och för- klara de nödvändiga. I undersökningens beslut är juridiska fackord mycket vanliga, men det förekommer även fackord från andra områden, till exem- pel politik, medicin och psykiatri. Några vanliga exempel: alternativt skyddsbehövande autonomiförespråkande partier bevislättnad brottskompensation civilrättsligt giltigt äktenskap flykting flyktingdefinition flyktingstatusförklaring framåtsyftande bedömning förvar (som i Det finns därför skäl att han ska kvarstanna i förvar.) grund (som i Den allmänna situationen i är inte sådan att den i sig utgör grund för uppehållstillstånd.) inhibition (som i beslutar att upphäva beslut om inhibi- tion.) inre flyktalternativ inre väpnad konflikt internflykt posttraumatiskt stressyndrom principen om fri bevisprövning resedokument sannolik (som i finner därmed att detta brev inte kan anses göra x asylskäl sannolika.) ställa x under uppsikt (som i bedömer att det inte är tillräckligt att ställa honom under uppsikt.) suicidförsök tillståndsgrundande äktenskap uppskjuten invandringsprövning uteslutandegrunder I juridiska texter förekommer ofta verb som är ovanliga i allmän- språket. I stället för vanliga verb som anser, menar, påstår, ska, säger och tycker används ofta verben anför, har att, yrkar, åberopar och är att. Detta har språkvetare länge lyft fram som ett problem för be- gripligheten, och föreslagit de mer allmänspråkliga verben i stället. Några vanliga exempel ur undersökningens beslut: är att betrakta (som i I första hand är du att betrakta som flykting ...) anföra finna (som i Vid en sammantagen bedömning finner att ...) ha att (som i har även att pröva x och y ...) pröva yrka (som i Det offentliga biträdet har yrkat att familjen tillerkänns uppehålls- och arbetstillstånd.) Utöver de fackspråkliga orden förekommer ord som mer bär drag av intern jargong. Skillnaden mellan fackord och jargong är att fack- orden kan förstås av andra fackkunniga inom området, medan jar- gong enbart förstås av medarbetarna på den egna arbetsplatsen. I besluten finns en rad ord som förefaller vara uttryck för ett sådant internt språk. Ofta betecknar de en särskild paragraf i lag- texten eller ett viktigt moment i beslutsprocessen. bestämmelsen om inre väpnad konflikt (som i För asylsökande från x i x-land är redan det förhållandet att sökanden är därifrån tillräckligt för att bevilja uppehållstillstånd enligt bestämmelsen om inre väpnad kon- flikt, såvida inte internflykt är möjlig.) bestämmelsen om hushållsgemenskap biträdet (syftar på det offentliga biträdet) flyktingparagrafen (som i Verket finner att de skäl du åberopat inte faller inom grunderna för flyktingparagrafen i 4 kap. 1 § utlänningslagen.) framåtsyftande bedömning förföljelsegrunderna grundad anledning göra sannolikt (som i Det är således din berättelse och den landinfor- mation angående situationen och säkerhetsläget i som finns till hands som bör ligga till grund för bedömningen om du gjort sannolikt att du är i behov av internationellt skydd.) i denna del (som i I denna del gör följande överväg- anden.) initial bedömning (som i Din berättelse är därför av helt avgörande betydelse såväl vid den initiala bedömningen som för den efterföljande prövningen av asylskälen.) rekvisitet utlänningens situation i hemlandet (som i Vad angår rekvisitet utlänningens situation i hemlandet, har detta rekvisit inte utförligare berörts i förarbetena.) relevant alternativ sammantagen bedömning skyddsbehov gentemot hemlandet (som i Dock medför inte släkting- arnas hälsotillstånd att x har ett skyddsbehov gentemot hemlandet.) slutföra sin talan (som i Ditt offentliga biträde har slutfört sin talan genom att lämna in ett slutyttrande.) utgöra grund för (som i ... situationen i denna del av därför är sådan att den generellt utgör grund för uppehållstillstånd i .) välgrundad (som i Verket finner därför att fruktan härför inte kan an- ses välgrundad.) Förkortningar kan ställa till samma typ av begriplighetsproblem för läsaren som fackord. Därför bör ovanliga förkortningar alltid för- , till exempel genom att man första gången skriver ut förkort- ningen och anger den inom parentes. Men man bör också överväga om det verkligen är viktigt att använda en förkortning. I många beslut skriver man ut förkortningen och sätter den inom parentes alldeles i onödan, eftersom man sedan inte använder förkortningen i resten av texten. Då kan man i stället undvika förkortningen helt och hållet, och i stället skriva ut ordet som det är. I besluten är förkortningar mycket vanliga. AS, AF, AT, A3 (olika beslutsklasser) K, k (kvinna) KP (Kosovos polismyndighet) M, m (man) MIG (migrationsdomstol) MIÖD (Migrationsöverdomstolen) MR (mänskliga rättigheter) MR/BR (misstanke- och belastningsregistret) SIS (Schengens informationssystem) UM (utlandsmyndighet) (FN:s civila administration i Kosovo) skriver handläggaren ut ordet som en förklaring inom parentes, men . Förklaringarna är ofta inte särskilt klargörande för den som inte redan har stora förkunskaper – det är inte ens säkert att förklaringen är på svenska: Slagningar har gjorts i SIS () och i MR/BR (Misstanke- och ). Undvik onödigt svåra ord – förklara de nödvändiga Om skribenten kan undvika att tynga texten med onödiga svåra ord, ökar chansen att läsaren förstår. En möjlighet skribenten har är att byta ut ett svårtolkat begrepp mot enklare, mer vardagliga ord. Om skribenten inte kan hitta ett bra ersättningsord, finns alltid möjligheten att behålla begreppet och lägga in en kort förklaring. De allra flesta skribenter i undersökningen utnyttjar inte den möj- ligheten, men det finns undantag. Här försöker skribenten förklara bevislättnadsregeln, men kommer inte riktigt åt själva kärnan: En asylsökandes berättelse får godtas om den framstår som trovärdig och sannolik (se prop. 1996/97 s. 98). Inom asylrätten finns det därför en bevislättnadsregel till förmån för den asylsökande, tvivelsmålets fördel (benefit of doubt). En förutsättning för att den asylsökande ska kunna få förmånen av denna bevislättnadsregel är att hon eller han gjort ett ärligt försök att styrka sin berättelse och att hans eller hennes all- männa trovärdighet inte ifrågasätts (se , artik- larna 203 och 204). Vid bedömningen av trovärdigheten bör enligt bevislättnadsregeln normalt fästas vikt vid att berättelsen är samman- hängande och inte präglas av motstridiga uppgifter. De omständigheter som åberopas får inte heller strida mot allmänt kända fakta, t.ex. rele- vant och aktuell landinformation. Här är ett annat försök till förklaring av relevant alternativ: För att ett internt flyktalternativ ska kunnas anses föreligga måste det dels vara frågan om ett relevant alternativ, dvs. den enskilde ska på annan ort eller inom ett annat område ha tillgång till ett effektivt skydd, dels ska det vara rimligt att utlänningen begagnar sig av ett sådant alternativ ... Nakna substantiv är substantiv utan artikel, dvs. utan antingen obe- stämd artikel (en rapport, ett beslut) eller bestämd artikel (rappor- ten, beslutet). Om en text innehåller nakna substantiv får den en mycket formell stil. Läsaren kan också få svårt att veta om begreppet har nämnts tidigare i texten eller om det är något alldeles nytt. Van- ligen uttrycks ny, tidigare okänd information i form av obestämd form och känd information i form av bestämd form. Nakna substantiv är ovanliga i besluten, men förekommer fram- för allt i avsnitt där skribenten räknar upp vilka som närvarat vid den muntliga utredningen (jag har fetmarkerat det nakna substan- tivet): Muntlig utredning genomfördes tillsammans med god man och det offentliga biträdet. Nakna substantiv kan också förekomma när skribenten hänvisar till olika dokument: Vad gäller säkerhetsläget i har rättschefen vid verket gjort ett rättsligt ställningstagande angående fråga om inre väpnad konflikt ... Migrationsöverdomstolen har i avgörande (MIG 2011:4) gjort bedöm- ningen att det vid tiden för prövning av målet ... De flesta ord i besluten är exakta begrepp, men det förekommer abstraktioner där den konkreta betydelsen är svår att tolka. Svengelska och främmande ord Många beslut blandar in engelska ord och begrepp i texten, kanske som en följd av att källan man hämtat uppgifter från är på engelska. Det förekommer också utländska benämningar på till exempel identi- tetshandlingar. Det sistnämnda fallet ger förmodligen inte några förståelseproblem för de sökande, som borde känna till begreppen. Däremot stör de många engelska begreppen i texter som i övrigt är skrivna på svenska. I några fall använder skribenten engelska grammatiska former i stället för svenska, till exempel apostrofgenitiv (Forces´s) eller pluralformer (taliban). Det förekommer också direktöversättningar från engelska (armerade grupper) som blir direkt felaktiga (borde vara väpnade grupper eller beväpnade grupper). Al-Qaida armerade grupper benefit of doubt eliminera implementera indikera insurgents taliban (som i De provinser där kontinuerliga strider pågår mellan å ena sidan internationella styrkor och regeringsstyrkor och å andra sidan taliban och/eller andra väpnade grupper och kriminella nätverk, dvs. med en mer kontinuerlig närvaro av s.k. insurgents är x.) (som i Enligt döms en person som dödat en annan på grund av blodshämnd till till livstidsfängelse ...) Vanligt med långa och vaga prepositioner De allra flesta prepositioner i besluten är korta och konkreta, som på, till, för och i, men långa och vaga prepositioner förekommer rikligt, där avseende, angående, rörande, beträffande, kring och gäll- ande är vanligast. Ofta är det lätt att bara byta ut de långa eller ovanliga preposi- tionerna mot korta och vanliga. Många språkfel och korrekturmissar Språkfel är vanliga och förekommer i hälften av besluten (25 beslut innehåller ett eller flera korrekturfel), oftast i form av ett eller några få fel. Ett tiotal beslut innehåller många skrivfel, ibland upp till 20 stycken. De flesta skrivfel är inte särskilt allvarliga, men de är ändå olyckliga eftersom det kan påverka läsarnas förtroende för Migra- tionsverket. Några skrivfel får stora konsekvenser, eftersom de är felstavningar av namn och felaktiga uppgifter i sakfrågor. Språk- felen påverkar också läsningen negativt, eftersom de får läsaren att stanna upp och avbryta den känsliga läsprocessen. Ofta är en stor andel skrivfel i texter ett tecken på att skribent- ernas arbete präglas av tidsbrist, vilket kan vara ett organisatoriskt problem för myndigheten att lösa snarare än ett individuellt problem för den enskilda skribenten. Oavsett vilket kommer läsare att upp- fatta texter med många skrivfel som slarviga, vilket förstärker bilden av masshantering av beslut. Lösningen är att skribenterna får mer tid för korrekturläsning och utnyttjar språk- kontrollprogram samt att myndigheten tar fram genomarbetade mall- texter och autotexter. Den allvarligaste formen av skrivfel är när rena faktauppgifter blir fel. I flera fall är namnen på de sökande felstavade. Detta leder för- modligen inte till några förståelseproblem, men man kan räkna med att de sökande uppfattar detta som ett uttryck för bristande respekt (se exemplet i avsnittet om felstavade namn under rubriken direkt men distanserat). Allvarligt är också när ett skrivfel avslöjar skribentens inställ- ning. I det här exemplet har skribenten felaktigt skrivit att den sökande begått handlingar i hemlandet när han i stället har berättat att han har utsatts för handlingar. Detta kan ge den sökande en uppfattning om att handläggaren har en subjektiv uppfattning om hans berättelse och inte litar på honom. De handlingar som I T eventuellt har begått [borde vara har utsatts för, min anmärkning] i hemlandet är brottsliga såväl i som i . Här bidrar ett missat ord (inte) till att meningen får en helt annan innebörd än vad som var tänkt: Eftersom den nuvarande syriska regeringen är involverad i de pågående stridigheterna kan familjen [inte]erhålla något myndighetsskydd. Exempel på korrekturfel är meningar som saknar punkt eller har dubbel uppsättning punkter och felaktiga skiljetecken (komma- tecken i stället för punkt och extra mellanslag där det inte ska vara något). Det kan också saknas ord (ofta korta formord som att) eller så blir det något eller några ord för mycket (kanske för att skribenten formulerat om sig och missat att justera hela meningen). Dubblering av bokstäver eller borttappade bokstäver är också van- ligt, liksom särskrivningar. Några exempel på felstavade ord: alltjämnt (alltjämt) alvarlig (allvarlig) an (av) asyl berättelse avseede (avseende) ett antar 1 internationella organisationer fån (från) grönskar och frukter (grönsaker och frukt) hazara (hazar) i åldern 18-40+ år Kanun traditioner kommitéer mark konflikt regimen skrädare (skräddare) som (ska vara ordet om som i Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet finner att du har gjort sannolikt att det finns en sådan individuell hotbild mot dig som innebär att du riskerar att ut- sättas för dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig behand- ling eller bestraffning som du återvänder till .) tvångs värvad uteslutande grund vissa (visa) Här har skribenten råkat skriva in något ord för mycket eller missat att skriva ut ett ord helt och hållet (jag har fetmarkerat dem i texten): Följaktligen är det vanligen inte heller rimligt att avkräva somaliska med- borgare förete skriftlig bevisning för att styrka sin bakgrund och sina därmed sammanhängande asylskäl. Det är således din berättelse och den landinformation angående situa- tionen och säkerhetsläget i som finns till hands som bör ligga till grund för bedömningen om du gjort sannolikt att du är i behov [av] internationellt skydd. Han har även deltagit i demonstrationer och martyrbegravningar i syfte med att stödja sitt folk samt visa sitt missnöje mot regimen. Du har också uppgett att du på grund av att du är sunnit och palestinier blivit beskylld av shiitiska regeringsstyrkor och miliser för att vara anhängare samt ligga bakom motståndet mot i . Familjen har även vänt sig till polisen som vilka, vad kan förstå, samtliga gånger upptagit anmälan i ärendena. De asylskäl du uppgett anser verket ej är inte tillräckliga för att ett uppe- hållstillstånd ska kunna beviljas. Här förekommer felaktiga böjningsformer eller felaktiga preposi- tioner: ... och era gemensamma barn som är bosatt [bosatta] i . Du har till ärendet bifogat kopia av passhandling (original uppvisad [uppvisat]) ... I första hand gör du gällande att det finns en grundad anledning att an- ta att du löper risk att straffas med döden, utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning med anled- ning av att din familj är inblandade [inblandad] i en blodsfejd ... I princip alla landets medborgare som omfattas av den obligatoriska offentliga sjukförsäkringen, har rätten till fri [fria] hälso- och sjuk- vårdstjänster ... Hon har inte varit politisk aktiv dock varit utsatts [utsatt] för hot och misshandel i samband med att säkerhetstjänsten sökt efter x. Familjen är muslimer [muslimsk] ... Detta utförde x mellan till [och] . Du har via biträdet [biträdets] inlaga i första hand yrkat på att du är att anse som flykting ... Du har lämnat in ett samt ett födelsebevis till stöd för din identitet och sin [din] hemvist. har ni blivit utsatta av [för] trakasserier av olika albaner. Innan du och din familj kom till skickade dina föräldrar dina två bröder till några månader före [innan] ni lämnade landet. Här saknas interpunktion eller mellanslag, eller så är det felaktig versal eller gemen bokstav: Hon är född och folkbokförd i x. personligaomständigheter Vad gäller säkerhetssituationen i har i Rättschefens rättsliga ställningstagande angående fråga om väpnad kon- flikt ... erinrar om att vissa uppgifter i detta beslut kan om- fattas av bestämmelserna i 37 kap. 1 § Offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). Här är två exempel på meningar som helt har havererat: Han har innan oroligheterna i inte haft något större problem med myndigheterna eller varit politisk aktiv som skulle vara bidragande orsak till att han skulle vara av myndigheterna intresse på grund av poli- tisk aktivitet. Det faktum att kuchis har attackerat er by samt har dödat din farfar, finner att du har gjort sannolikt att du känner en välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp till följd av de rådande svåra motsättningarna i x. Rekommendation: Se till att orden är begripliga för läsaren. Und- vik ålderdomliga ord, onödiga facktermer, intern jargong, inslag av engelska och vaga prepositioner. Försök att ligga så nära all- mänspråket som möjligt. Förklara svåra men nödvändiga fack- ord och förkortningar. Korrekturläs texten noggrant. Blückert, , 2012: Studie av domskrivningsprocessen vid förvalt- ningsrätt och tingsrätt. Rapport till arbetsgrupp tillsatt av Domstolar. , , 2008: En läsbarhetsanalys av domar. Vad är det som gör domar svåra att läsa? Hur avviker språket från nor- mal sakprosa? Vad tycker juristerna själva? Bilaga 10 i Förtroende- utredningens betänkande (SOU 2008:106). Ekman-Öst, , 2008: Svåra ord i domar. Förstår vanliga män- niskor innebörden av juridiska domar? Bilaga 8 i Förtroende- utredningens betänkande (SOU 2008:106). Handläggningen av ärenden i . Ds 1998:39, 4 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. Hellspong, , 2001: Metoder för brukstextanalys. Hellspong, , , Per, 1997: Vägar genom texten. Hand- bok i brukstextanalys. Kimble, , 2006: Lifting the fog of Legalese. Essays on Plain Language. Klarspråkskristallens vinnare 2010 (dom från Hovrätten i ): /Domstolar/vastrahovratten/ Kristalldom.pdf. Ds 1998:43, 2 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. Några riktlinjer för författningsspråket. PM 1994:4 (2 uppl.). Stats- rådsberedningen, 1994. Språk och struktur i domar och beslut. , 2 uppl., 2005. Statsrådsberedningens PM 2011:1. , , 2008: Förståelse av domar. En intervjuundersökning av advokaters syn på klienters förståelse av domtexter. Bilaga 9 i betänkande (SOU 2008:106). , : Kommittésvenska. 2 uppl., , 1974. Ökat förtroende för domstolarna. betänk- ande (SOU 2008:106). Frågor som grund för analysen av domarna (ur klar- språkstest för förvaltningsbeslut . 1.Har texten ett tydligt och konsekvent direkt tilltal till läsaren? 2.Utnyttjar du möjligheten att tala om avsändaren som vi? 3.Framgår det tydligt vem som gör vad, det vill säga har du be- folkat språket? 4.Innehåller texten det som läsarna behöver veta och det som krävs enligt lag? 5.Står det som läsaren vill ha svar på tidigt i texten? 6.Har texten en informativ ärendemening? 7.Innehåller texten rubriker som svarar mot innehållet? 8.Finns det informativa underrubriker i texten? 9.Är själva beslutet klart och entydigt formulerat? 10.Är eventuella villkor för beslutet tydligt angivna i anslutning till själva beslutet? 11.Presenteras skälen för beslutet under egen rubrik? 12.Ger du en pedagogisk presentation av skälen till beslutet? 13.Redogör du för utredningen i ärendet så att mottagaren kan följa sitt ärende? 14.Får mottagaren anvisningar om fortsatt agerande i ärendet, till exempel om beslutet kan överklagas eller inte? 15.Är texten indelad i stycken där nytt stycke markeras med blank- rad? 16.Är styckeindelningen logiskt genomförd med en tankegång per stycke? 17.Finns det tydliga samband mellan uttryck som syftar på samma sak? Använder du till exempel pronomen eller bestämd form av substantivet i stället för att upprepa samma ord? Exempel: en ersättning, den eller ersättningen. 18.Finns det bindeord som visar hur meningar och stycken hänger ihop, till exempel eftersom, men, därför att, trots att, nämligen? 19.Är hänvisningarna inom texten tydliga? (Undviker du till exempel Med hänvisning till ovanstående ...?) 20.Varierar meningslängden så att några meningar är korta (om- kring 10 ord) och andra är längre (upp till ungefär 25 ord)? 21.Är meningarna enkelt byggda utan till exempel långa inskjutna satser och onaturlig ordföljd? 22.Kommer det viktiga tidigt i meningen? 23.Använder du punktuppställningar för att göra informationen överskådlig? 24.Är texten fri från substantiveringar som tynger texten? (Skriver du till exempel innan du betalar in beloppet i stället för med substantiv innan inbetalning av beloppet görs?)