sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — Skolinspektionen (2010) Skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan, Kvalitetsgranskning, Rapport 2010:4, . Skolinspektionen (2011) Beslut efter tillsyn av , dnr 43-2010:1398, . Skolinspektionen (2011) Beslut efter tillsyn av , dnr 43-2010:5175, . Skolinspektionen (2011) Beslut efter tillsyn av , dnr 43-2011:616, . Skolinspektionen (2011) Beslut efter tillsyn av , dnr 43-2010:5174, . Skolinspektionen (2011) Riktad tillsyn inom området Skolpliktsbevakning – Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn, dnr. 40-2010:268, , . Skolinspektionen (2012) Beslut efter tillsyn av kommun, dnr 43-2011:2170, . Skolinspektionen (2012) En skola med tilltro lyfter alla elever – Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2011, . (2002) Det kommunala uppföljningsansvaret – finns det? – Redovisning av ett regeringsuppdrag i regleringsbrevet om ungdomar i åldern 16–som inte går i gymnasieskolan, dnr 2002:2046, . (2004) Elever med utländskt ursprung. Rapport till regeringen . Dnr 75–2004:545, . (2006) Redovisning av uppdrag om Information om icke skolpliktiga ungdomar – det kommunala uppföljningsansvaret, dnr 2005:3341, . (2007) Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorientering inom , . (2007) Varför hoppade du av? En studie som undersöker orsakerna till att ungdomar byter studieinriktning eller hoppar av gymnasiet, . (2008) Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier, aktuella analyser 2008. (2010) Gymnasieelevers byten av program och skolor, aktuella analyser 2011, . (2010) Risk för IG, Gymnasierektorer om skolornas stöd till elever som riskerar att inte nå målen. aktuella analyser 2010, . (2010) Skolfrånvaro och vägen tillbaka – Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv, rapport 341, . (2010) lägesbedömning 2010 Del 2 – Bedömningar och slutsatser, rapport 350, . (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, . (2012) Börja om på nytt program i gymnasieskolan, Rapport 376, . (2012) Delrapportering av uppdrag om gymnasieskolreformens lokala förankring – Det kommunala informationsansvaret, dnr. 2012:279, , . (2012) Delrapportering av uppdrag om gymnasieskolreformens lokala förankring – Introduktionsprogrammen, 2012- 12-10, dnr 2012:279, . (2012) Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. aktuella analyser 2012, . (2013) , sidan hämtad: 2013-01- 28. , Lilley R, , Krechowiecka I. (2005) A systematic review of research (1988–2004) into the impact of career education and guidance during 4 on young peoples transitions into post-16 opportunities. In: Research Evidence in Education Library. : EPPI-Centre, Unit, . (2006) Social rapport , . (2010) Inkomster och utgifter för vissa personer 20–med funktionsnedsättningar, Specialbearbetning av SCB:s undersökning HEK, . (2010) Social rapport , . (2011) , . (2007) Ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning, Befolkning och Välfärd, Tema Utbildning, Befolkning & välfärd, 2007 nr 4, . (2011) Integration – utrikes födda i gymnasieskolan, Integration: Rapport 4, . (2012) , sidan hämtad: . stad (2009) Det kommunala uppföljningsansvaret för 16– 19-åringar, , , dnr 420-158/2009. (2007) Dagens gymnasieskola – bättre än sitt rykte? Pedagogisk forskning i årg. 12, nr 4, s. 301–323. Kommuner och Landsting (2008) Det kommunala uppföljningsansvaret – som kommunerna ser det, . Kommuner och Landsting (2008) En dörr in. En gemensam ingång för arbetssökande, . Kommuner och Landsting (2011) Budgetförutsättningar för åren 2011–2015, Cirkulär 11:57, . Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbetsmarknadsinsatser, Enkätstudie , . kommuner och landsting (2012) Kommunernas informationsansvar – En guide om lagstiftning, ekonomi och insatser för unga som varken arbetar eller studerar, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2010) Medfinansiering av ungdomsprojekt inom –2013, , . Temagruppen för unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, . Temagruppen unga i arbetslivet (2012) Funktionsnedsättning och etablering, Preliminära resultat, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Kreativa projekt, Kartläggning av projekt i programområde 2, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:6, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Utvärdering av arbetsmarknadsprojekt för unga. Vad utvärderingar och utvärderar säger om ungdomsprojekt delfinansierade av Europeiska socialfonden, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:2, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4, . (2012) Arbetsmarknadspolitik i kommunerna, Rapport från 2011/12:RFR15. (2005) FOKUS 05 – En analys av ungas etablering, 2005:10, . (2008) FOKUS 08 – En analys av ungas utanförskap, 2008:9. (2009) FOKUS 09 – Metoder för att bryta ungas utanförskap – exempel från , 2009:7, . (2009) Vägarna in – Arbetet med unga i kommuner med lokala utvecklingsavtal, 2009:11, . (2011) Ung 2011, . (2012) FOKUS 12, Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning, 2012:3, . Von Grieff C. m.fl. (2012) En god start? – En rapport om att stötta barns utveckling, IFAU Rapport 2012:11. (2007) Uppföljning av tidigare granskning avseende uppföljningsansvar för ungdomar 16–– , Revisionsrapport. (2008) Granskning av kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar , kommun, Revisionsrapport. (2009) Granskning av kommunens samverkan kring unga arbetslösa mellan – , Revisionsrapport. (2009) Granskning av kommunens uppföljningsansvar för ungdomar 16–– kommun, Revisionsrapport. (2009) Uppföljning av tidigare granskning gällande uppföljningsansvar för ungdomar 16–– kommun, Revisionsrapport. (2010) Granskning av det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar 16–, , Revisionsrapport. (2010) Uppföljningsansvar för ungdomar – kommun, Revisionsrapport/förstudie. betänkande 2007/08:AU2. En jobbgaranti för ungdomar. betänkande 2004/05:KRU2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. 1975/76:39 om skolans inre arbete. 1978/79:180 om läroplan för . 1979/80:145 om åtgärder för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m. 1981/82:15 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola. 1990/91:18 om ansvaret för skolan. 1990/91:85 Växa med kunskaper–- om gymnasieskolan och dess utveckling. 2001/02:1 Budgetpropositionen . 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar. 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2012/13:1 Budgetpropositionen . 2012/13:58 Utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd. Regeringens skrivelse 2008/09:155 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration. Regeringens skrivelse 2009/10:53 En strategi för ungdomspolitiken. Regeringens skrivelse 2009/10:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Regleringsbrev för avseende , IJ2009/1644/UF, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2011/3992/A, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2012/4138/A, . Lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar. Socialtjänstlagen (2001:453). Skollagen (2010:800). Förordningen (1983:583) om statsbidrag till uppföljningsinsatser för ungdomar . Förordningen (1996:110) om aktivitetsstöd. Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordningen (2000::634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2006:39) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga ungdomar. Förordningen (2007:814) om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Gymnasieförordningen (2010:2039). Förordningen (2011:110) om vuxenutbildning. Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. SKOLFS 2009:20 allmänna råd om studie- och yrkesorientering. til opplæringslova, Kapittel 13. Oppfølgingstenesta i vidaregåande opplæring. FörfS 637/2012 Ungdomslag, . LBK nr 671 af 21/06/2010 Gældende (Vejledningsloven), . SOU 2002:120 Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan. SOU 2003:28 Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier. SOU 2003:92 Unga utanför. Ds 2003:33 Skolmisslyckande - hur gick det sen? Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. (2009) Särskilda program och behörighet till yrkesprogram, Departementspromemoria, , U2009/5552/G. Ds 2012:26 Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet m.m. (2012) Matchning på den svenska arbetsmarknaden, . Utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar En särskild utredare ska föreslå hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas. analysera olika statistiska källor som kan användas för att kartlägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått, föreslå hur statistiken kan redovisas, med vilken regelbundenhet detta bör göras och vilken myndighet som bör ansvara för redovisningen, ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar, göra en översyn av det kommunala informationsansvaret för unga som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning, och vid behov föreslå författningsändringar. Uppdraget ska i den del som rör en översyn av det kommunala informationsansvaret redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . En målgrupp som riskerar långvarigt utanförskap Unga som varken arbetar, studerar eller söker arbete är en grupp som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Trots omfattande insatser för att stärka alla ungas möjligheter till utbildning och arbete är det av de unga i åldern som varken arbetar eller studerar. Dessa unga kan till och från delta i olika åtgärder som kommuner eller statliga myndigheter arrangerar. Till problembilden hör att många av dem kan behöva omfattande stödinsatser , bl.a. för att kunna slutföra utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Unga med psykiska eller sociala problem och unga som debuterat i missbruk eller kriminalitet kan ha särskilda svårigheter. Den senaste statliga utredningen om unga som varken arbetar eller studerar gjordes 2003. Av betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) framgår att gruppen som varken arbetar eller studerar är heterogen. Riskfaktorer och omständigheter som har samband med att unga är utanför utbildning och arbete är att de har levt eller lever med svåra hemförhållanden, t.ex. våld i hemmet, psykisk sjukdom eller alkoholmissbruk hos föräldrar, har egna psykiska eller sociala problem, har en sjukdom eller funktionsnedsättning, har blivit föräldrar i tonåren, har varit utsatta för kränkningar och mobbning i skolan, är födda utomlands och har vistats i , har missbruksproblem, eller har erfarenhet av kriminalitet. Temagruppen Unga i arbetslivet (en av fem temagrupper inom Europeiska socialfonden –2013) har uppskattat att 126 300 unga i åldern stod utanför arbete och utbildning i . Gruppen utgjordes av ungefär lika många kvinnor som män. Unga utrikes födda var överrepresenterade då de utgjorde av hela gruppen, och knappt en tredjedel av dem hade invandrat till det aktuella året. Mer än hälften av de unga som varken arbetar eller studerar, , tycks enligt temagruppens beräkningar riskera att fastna i långvarigt utanför- skap och bland dessa är unga med funktionsnedsättning och arbetsoförmåga på grund av sjukdom en särskild riskgrupp. Analysen av olika statistikkällor visar även att det finns en stor grupp unga utan känd aktivitet. Av skriften uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar – i spåren av den ekonomiska krisen (Temagruppen Unga i arbetslivet, 2011:4) framgår att det helt saknades information om hur 39 000 unga var sysselsatta eller hur de på annat sätt fick sin försörjning, varav drygt 12 000 individer var i åldern 16–och 27 000 individer i åldern 20–. Uppdraget om utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar Det krävs ofta samverkan mellan olika verksamhetsområden, kommuner och statliga myndigheter för att få till stånd insatser för de unga som varken arbetar eller studerar. har t.ex. följt upp kommunernas arbete med gruppen unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar. Den senaste uppföljningen Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan? En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret) (, rapport 360, 2011) visar att vissa kommuners arbete med unga som är och som varken arbetar eller studerar har utvecklats, som det finns kommuner som inte alls arbetar med frågan. Det betyder att förutsättningarna för unga utanför gymnasieskolan att komma vidare till en meningsfull sysselsättning ser olika ut i landet. Det betyder också att ungas utanförskap kan börja i tidig ålder utan att det uppmärksammas av vare sig kommuner eller statliga myndigheter. I rapporten Det lönar sig – En analys av 28 arbetsmarknadsprojekts samhällsekonomiska potential (Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:2) görs en beräkning av den samhällsekonomiska potentialen, dvs. den möjliga lönsamheten när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Beräkningen visar att den samhällsekonomiska potentialen i genomsnitt ligger på per deltagare och år. Potentialen bygger dock på en rad antaganden, bl.a. om att deltagaren lämnar bidragsberoende samt minskar konsumtion av vård och omsorg och i stället börjar producera och betala skatt. Vilka statistiska mått bör användas? Ingen myndighet har uppdrag att ge en återkommande redovisning om gruppen unga som varken studerar eller arbetar i , varken avseende dess storlek eller sammansättning. De statistiska underlag som har tagits fram i utredningssammanhang för att kartlägga gruppen har bl.a. utgått från () longitudinella integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier (). Medan utredningen om unga utanför i betänkandet SOU 2003:92 byggde sin analys på unga som inte har haft inkomst eller låg inkomst har temagruppen Unga i arbetslivet kombinerat fler variabler för att kunna spegla ungas aktivitet och inaktivitet. Det innebär att temagruppens beräkning inkluderar – utöver unga utan inkomst eller känd aktivitet – unga som befinner sig i statliga arbetsmarknadsåtgärder, kommunalt stöd/åtgärder eller som har föräldrapenning, aktivitetsersättning eller ersättning för sjukdom. SCB har gjort en kvalitetsgranskning av den beräkningsmodell som har tagits fram av temagruppen och drar i rapporten av modell för unga som varken arbetar eller studerar (SCB, 2011) slutsatsen att modellen, som bygger på registerdata, i princip skulle kunna användas för att kontinuerligt följa gruppen som varken arbetar eller studerar. SCB:s analys av olika variabler visar att det saknas information om tusentals unga mellan som inte har en känd aktivitet. Det behövs mer kunskap om vilken sysselsättning dessa unga har och hur denna information kan samlas in. Från Europeiska kommissionens sida finns ambitionen att medlemsländerna ska kunna redovisa statistik när det gäller gruppen som varken arbetar, studerar eller är i praktik, något som t.ex. framkommer i rapporten a benchmark on the contribution of Education and Training to Employability: A discussion note (EN 2010). På europeisk nivå är NEET (Not in Education, Employment or Training) en vanligt förekommande benämning på gruppen ungdomar som varken arbetar eller studerar. löpande statistik när det gäller NEET utgår oftast från nationella arbetskraftsundersökningar vilka visserligen är internationellt harmoniserade, men är begränsade i detaljrikedom eftersom de är urvalsundersökningar. Detta medför att det kan vara svårt att använda statistik för att gå på djupet i fråga om t.ex. gruppens sammansättning. När beräknar NEET, dvs. som varken arbetar eller studerar, så inkluderas arbetslösa som aktivt söker arbete, givet att dessa inte deltar i reguljär utbildning eller arbetsmarknadspolitiska program. Det finns dock ingen etablerad statistisk definition av termen NEET. i syfte att undersöka om det är möjligt att få fram ett tydligare underlag avseende gruppen av unga som varken arbetar eller studerar se över huruvida kommunerna skulle kunna rapportera uppgifter som kan ligga till grund för statistisk analys, t.ex. utifrån deras ansvar att hålla sig informerade om de unga som inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning, analysera olika statistiska källor som kan användas för att kartlägga gruppen och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått som gör det möjligt för statliga myndigheter och kommuner att regelbundet få kunskap om antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar och som i möjligaste mån medger internationella, regionala och lokala jämförelser samt föreslå hur statistiken ska redovisas och med vilken regelbundenhet detta lämpligen bör göras, föreslå vilken myndighet som bör ansvara för ett sådant uppdrag, och vid behov föreslå författningsändringar. Vilka bakgrundsfaktorer bidrar till utanförskap? Det finns ett behov av att belysa olika bakgrundsfaktorer och undersöka om det finns strukturella faktorer som kan bidra till att unga som varken studerar eller arbetar kvarstår i långvarigt utanförskap. Det behövs t.ex. kunskap om huruvida ekonomiskt bistånd eller aktivitetsersättning påverkar ungas incitament till att arbeta eller studera. lyfter också fram att kommunerna i arbetet med det kommunala informationsansvaret kan ha särskilda svårigheter att få kontakt med unga som är långvarigt frånvarande från skolan och unga som har sociala problem eller psykisk ohälsa, men också med unga som har invandrarbakgrund, myndiga ungdomar, unga som flyttar ofta, unga som har haft studieproblem i och unga som missbrukar. I rapporten föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning (, 2012) framkommer det att unga föräldrar i hög grad avbryter sina gymnasiestudier. Unga utrikes födda är som tidigare nämnts överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. SCB konstaterar vidare i rapporten – utrikes födda i gymnasieskolan (SCB, 2011) att av de unga som invandrat till i tonåren har slutbetyg från gymnasieskolan när de är . Olika grupper av unga som varken arbetar eller studerar bör alltså uppmärksammas av utredaren i syfte att inhämta särskild kunskap om bakomliggande orsaker till ungas utanförskap. Kunskap behövs också om vilka faktorer som bidrar till att unga hamnar utanför i övergången mellan utbildning och arbetsmarknad. Av rapporten – Från förlängd skolgång till nedsatt arbetsförmåga (Inspektionen för socialförsäkringen, rapport 2012:1) framgår t.ex. att många unga som har haft aktivitetsersättning för förlängd skolgång fortsätter att få aktivitetsersättning utan att få sin arbetsförmåga bedömd av . analysera vilka faktorer som kan bidra till att olika grupper unga varken arbetar eller studerar och särskilt undersöka om det finns strukturella faktorer som bidrar till att en stor andel av dessa unga är långvarigt utanför. Det kommunala informationsansvaret och samverkan för att förebygga utanförskap Kommunerna har haft en skyldighet att hålla sig informerade om unga som varken arbetar eller studerar. skolag fanns tidigare en bestämmelse om att hemkommunen hade uppföljningsansvar för ungdomar som hade lämnat eller motsvarande utbildning och som ännu inte hade fyllt . Enligt bestämmelsen skulle hemkommunen, genom Skolstyrelsen, hålla sig underrättad om hur ungdomarna var sysselsatta. Om de varken arbetade eller studerade hade hemkommunen ansvar för att erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samt kurser, praktik eller annan liknande verksamhet. I propositionen Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85) föreslogs att kommunernas uppföljningsansvar skulle ingå som en naturlig del av gymnasieskolan i form av individuella program (IV) samt att den uttryckliga bestämmelsen om det kommunala uppföljningsansvaret skulle tas bort. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet.1990/91:UbU16, rskr.1990/91:356). Av skollagen framgick därefter att hemkommunen var skyldig att erbjuda utbildning på individuella program för ungdomar som inte var behöriga till eller som hade avbrutit studierna på ett nationellt eller specialutformat program. Den nuvarande bestämmelsen om det kommunala informationsansvaret infördes . Enligt 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) är kommunerna skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunerna som har fullgjort sin skolplikt men som inte har fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Skyldigheten gäller för ungdomar som inte genomför eller har fullföljt nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. tidigare nämnda uppföljning av hur kommunerna arbetar med informationsansvaret visar att närmare två tredjedelar av kommunerna uppgav att de hade en handlingsplan , jämfört med mindre än hälften 2006. Trots att lagändringen trädde i kraft och kommunerna är ålagda att hålla sig informerade, finns det fortfarande kommuner som inte alls arbetar med frågan. Kommunernas vanligaste insatser är olika åtgärder för att få tillbaka den unge i utbildning. Den allra vanligaste åtgärden har varit att erbjuda utbildning på IV. I och med införandet av den nya gymnasieskolan /12 har IV ersatts av fem introduktionsprogram för unga som inte är behöriga till ett nationellt program: preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Det är ännu för tidigt att säga vad detta kommer att innebära när det gäller unga som har avbrutit studierna i gymnasieskolan och som varken arbetar eller studerar, men som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. För dessa unga kan kommuner behöva hitta andra åtgärder, utanför gymnasieskolan, eftersom ungdomar som är behöriga till nationella program endast i undantagsfall ska erbjudas utbildning på introduktionsprogram. Inte minst är det av betydelse att kommunernas samverkan med Arbetsförmedlingen och andra aktörer fungerar tillfredsställande. Informationsansvaret är sektorsövergripande och omfattar t.ex. den kommunala barn- och utbildningsförvaltningen samt individ- och familjeomsorgen och . det om samverkan mellan kommunen, myndigheter, företag och andra aktörer i syfte att finna en lämplig åtgärd. lyfter fram att informationsinsamlingen förutsätter ett medvetet arbete från kommunernas sida och att det behövs en struktur för att samla in information om de unga som berörs. uppföljning visar att kommunerna ofta upplever svårigheter i sitt arbete. Cirka fyra av tio kommuner anser att de lyckas mycket eller ganska bra med att samla in information samt få kontakt med ungdomar och erbjuda dem åtgärder. Några förändringar har skett för att öka kommunernas möjlighet att få information om elever. När det gäller de elever som har påbörjat gymnasieskoleutbildning efter har t.ex. gymnasieskolorna en skyldighet att meddela elevernas hemkommuner om eleverna avbryter studierna. Regeringen har tagit initiativ till flera reformer för att generellt höja kvaliteten i skolan och se till att alla barn och elever får det stöd de behöver. Genom att tydliggöra kunskapsmålen och förstärka utvärderingen av elevernas kunskaper ökar skolans möjligheter att tidigt identifiera elever i behov av särskilt stöd.