sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Det skulle innebära att vi bör foku- sera på att mäta innanförskap i den grupp i befolkningen som säger sig vara intresserade av att använda internet. I gruppen icke-användare säger majoriteten att de inte använder internet för att de helt enkelt inte är intresserade. Enligt undersökningen Svenskarna och Internet 20121 uppger av befolkningen och uppåt att de använt internet minst . Av de som uppger att de aldrig gör det är det som anger att de är ointresserade av att använda internet. Baserat på det kan vi konstatera att vi har användning i målgruppen. I valet av indikatorer fokuseras den totala användningen, oavsett om personer vill använda internet eller inte. Ointresset kan också handla om att vissa ännu inte ser nyttan med internet för just dem. Om icke-användaren kände till de möjligheter som digitaliseringen ger kanske hon eller han trots allt skulle vara intresserad. Det är också tänkbart att ointresse är en omskrivning av andra skäl som till exempel att personen i fråga helt enkelt inte vågar eller kan. För att förstå hur samhället digitaliseras är det viktigt att göra undersökningar där hela den svenska befolkningen ingår. Genom riksrepresentativa undersökningar skapas en generell bild av det svenska samhället. Risken är emellertid att vissa grupper inte syn- liggörs i tillräcklig omfattning i dessa undersökningar. Orsakerna till detta är flera och kan delvis relateras till designen av undersökningar men även till individers ovilja eller oförmåga att delta i undersök- ningar. Ett generellt problem med större undersökningar är ofta att ur- valet av respondenter begränsas i ålderssammansättning alternativt att undersökningar designas för specifika målgrupper som exempel- vis internetanvändare. Det kan också vara svårt att få en helt repre- sentativ bild för de allra äldsta i befolkningen, bland annat på grund av hörselproblem eller andra funktionsnedsättningar som i vissa fall kan försvåra en intervju. En annan grupp som kan vara underrepre- senterad är de som har begränsade kunskaper i det svenska språket, eftersom frågorna sällan översätts till andra språk. Att alla får möjlighet att använda digitaliseringens möjligheter är en demokratisk och solidarisk fråga. Detta sakområde har därmed en stark påverkan på området demokrati. Det påverkas i sin tur av flera andra sakområden där delaktighet för alla byggs upp. Det är viktigt att säkerställa att alla har möjlighet att få uppkoppling till bredband. Genom att skapa en tryggare och säkrare digital miljö så förbättras förutsättningarna för att få flera människor att använda fler av digitaliseringens möjligheter. Det är också av betydelse att 1 Svenskarna och Internet 2012, Findahl, O. den tekniska utvecklingen och design av tjänster görs med hela be- folkningen i åtanke. Tabell 4.1 Föreslagna indikatorer för sakområde Digitalt innanförskap SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Den digitala agendan för innehåller fyra mål som vi har sor- terat till sakområdet Digitalt innanförskap (indikatorer 1–4). I EU- statistiken finns även en hel del andra indikatorer kopplade till van- liga användandeområden som vi har lyft in (indikatorer 5–8) då vi anser dessa tillhöra grundläggande användning som vi kan förväntas att alla gagnas av att vara del i. I den digitala agendan för används en kombination av faktorer (ålder, utbildningsnivå och arbetsmarknadsstatus) för att identifiera en missgynnad grupp där risken för utanförskap är högre (indikator 3). Tyvärr är redovisningen av statistik från begränsad till ålders- spannet 16–. Eftersom vi vet att användningen av internet bland äldre är lägre jämfört med andra ålderskategorier vill vi även följa utvecklingen i via frågor som finns i .SE:s undersök- ning Svenskarna och Internet (indikatorer 9 och 11) då denna studie inte har någon övre åldersgräns. Det kan övervägas att även inkludera i vilken utsträckning E- delegationens webbriktlinjer, eller delmängden riktlinjer för tillgäng- ligt webbinnehåll (WCAG)2, tillämpas. Det skulle kunna åstad- kommas genom att kontrollera de mest använda svenska webb- platserna och inkludera även privat sektor. Många av de viktigaste webbplatserna för en internetanvändare är sådana som tillhandahålls av privata aktörer, till exempel banker, nyhetssidor och sociala nät- verk. Då E-delegationen inte presenterat resultaten av sin under- sökning för vårt delbetänkande saknas värden på indikator 10. För att ta del av tjänster via internet finns förenklat sett två vägar. Antingen använder sig en person själv av en tjänst eller så tar personen del av en tjänst genom att be någon annan använda den för sin egen räkning, så kallad proxy-användning. Andelen icke- användarna som tvingas att be någon annan om hjälp skulle möjligen kunna öka om andra kanaler för att ta del av olika tjänster stängs ned. Det är tänkbart att sannolikheten är högre att en proxy- användare själv börjar använda tjänster över internet jämfört med renodlade icke-användare, som aldrig tar hjälp av någon för att an- vända internet. Proxy-användare är uppenbarligen medvetna om vissa av de tjänster som finns på internet. Indikator 12 visar detta fenomen. var andelen proxy-användare relativt . Vi har valt att inkludera internetanvändning via mobiltelefon som indikator 13. Det kan förefalla vara relativt avancerad användning men om nuvarande tillväxttakt håller i sig kommer vi att nå större delen av internetanvändarna i befolkningen via denna kanal inom . Sammantaget kan man se att ligger väldigt bra till när det gäller digital delaktighet i relation till övriga omvärlden. Här har vi lyckats nå ut till den breda befolkningen på ett sätt som många andra länder misslyckats med. Det beror till stor del på att vi har en hög andel användare i de äldre åldersgrupperna i förhållande till övriga världen. Tillgången på indikatorer är relativt god så när som på att vi sak- nar information om vissa mindre grupper i samhället som riskerar att hamna utanför de statistiska intervjuundersökningar som ligger till grund för de flesta av indikatorerna på området. När det gäller utvecklingen kan vi däremot konstatera att vi når få nya användare med digitaliseringen. Utvecklingen har planat ut på relativt höga nivåer. De som kvarstår som icke-användare finns framför allt i de äldsta grupperna i samhället samt de som uppger sig vara ointresserade. var det vanligare att icke-användare uppgav ekonomi, problem med att få tillgång till bredband och oro över krånglig teknik som skäl till att de inte började använda sig av internet. 4.1.2Insatser och åtgärder i agendan Tabell 4.2 Status insatser och åtgärder inom sakområde Digitalt innanförskap Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. Merparten av insatserna och åtgärderna för digitalt innanförskap är under genomförande. För några av de insatser vars status är klar är det viktigt att aktiviteter fortsätter för att få fortsatt genomslag. Som exempel kan nämnas E-delegationens vägledning för webb- utveckling. Även om vägledningen är klar är det viktigt att den sprids så att en bred kännedom uppnås. Den övervägande delen av insatserna och åtgärderna är av strate- gisk karaktär och fokuserar på behovsanalyser av olika slag. Själva insatsen i sig träffar inte en specifik målgrupp. Insatserna är till stor del riktade mot att skapa information om vilka problem som finns inom tillgänglighet för personer med funktionshinder. detta är det arbete som Handisam utför tillsammans med () med syftet ta fram statistik om tillgänglighet och funktionshinder för att bättre kunna följa upp framsteg inom området. 2013 är emellertid ett exempel på en insats som mer direkt vänder sig till icke-användarna av it av olika slag. Kampanjen är inte initierad av regeringen men finns omnämnd i en relativt bred insats där regeringen konstaterar att det sker många frivilliginsatser på området digitalt innanförskap. Regeringen har gett Linnéuniversitetet i uppdrag att undersöka hur frivilliga initiativ arbetar för en ökad digital delaktighet3. Vi tolkar uppdraget som ett första steg inom ramen för åtgärden som handlar om att utreda behov och möjligheter att stödja insatser för digitalt innanförskap. I arbetet med att följa upp insatser och åtgärder har personer med inblick i sakområdet framhållit att digitalt innanförskap i viss mån är svårt att definiera och avgränsa. Av genomgången framgår att den främsta målgruppen för insatser tycks vara grupper med funktionshinder som av olika skäl inte har samma möjligheter att använda it:s potential. Det kan till exempel vara orsakat av bristande funktionalitet på webb- platser och it-utrustning. De insatser och åtgärder som syftat till att minska det digitala utanförskapet inom dessa grupper är främst inriktade på att öka webbplatsers och webbverktygs användbarhet och på så vis minska det digitala utanförskapet. Att e-handel nämns i sammanhanget kan tyckas vara överraskande. Området verkar inte passa in helt i sakområdet. Fokus är emellertid lagt på att bygga tillit till företeelsen för att få fler att våga handla på internet. På så vis kan risken för digitalt utanförskap på området minska. Frågan är möjligen en aning marginell sett till sakområdet i stort. Överlag är insatserna och åtgärderna relevanta. Det finns emeller- tid en tyngdpunkt mot insatser och åtgärder på en strategisk nivå som inte syftar till att direkt påverka de som står utanför det digitala samhället. Vidare omfattar sakområdet i första hand insatser N2013/249/ITP. och åtgärder utifrån ett funktionshindersperspektiv. 2013 har ett vidare perspektiv. Den beräknas emellertid att avslutas i sin nuvarande form vid utgången av 2013. Sakområdets ambition är att alla som vill ska kunna använda de möj- ligheter som digitaliseringen erbjuder. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agen- dan, kan leda till att: fler kan använda digitaliseringens möjligheter utanförskapet minskar inom specifika grupper den faktiska tillgången ökar till dator och fasta eller mobila upp- kopplingar med tillräcklig kapacitet tillgänglighet och användbarhet av offentliga tjänster ökar. Det finns ett antal nyckelaktörer identifierade för sakområdet. Det finns intresseorganisationer för olika grupper i samhället, forskning inom området och ett antal myndigheter som har fokus på frågan. Tabell 4.3 Identifierade aktörer inom sakområde Digitalt innanförskap Aktörer som utöver dem som framgår av tabellen bör övervägas är bland andra Linnéuniversitetet och (KB). genomför på uppdrag av regeringen en utredning kring hur frivilliga initiativ bidrar till att öka den digitala delaktigheten. KB arbetar på nationell nivå för ökad digital inkludering inom ramen för sitt samordnings- och utvecklingsansvar för hela den svenska bibliotekssektorn. Det handlar till exempel om biblioteks- statistik och att tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur planer för biblioteksverksamheten har utformats och hur de används. Figur 4.1 Översikt aktörer inom sakområdet Digitalt innanförskap 7Post- och () Den mest pådrivande aktören är 2013 som sam- ordnas av (.SE). Kampanjen har skapat en kontaktyta för att samla insatser för att främja ökat digitalt innanförskap. Denna kontaktyta är en plattform för att engagera myndigheter, intresseorganisationer, företag och privatpersoner i att genomföra utbildningsinsatser som stödjer de som vill ta del av internet men som saknar den digitala kompetens eller den utrustning som behövs. Kampanjen är tidsbestämd och kommer att upphöra . De starkast pådrivande myndigheterna är () och Handisam som båda har fokus på digitalt innanförskap i hänseendet tillgänglighet för de grupper som hindras av olika funk- tionshinder. Inom detta område finns även en starkt pådrivande in- tresseorganisation i samorganisation. Pensionärernas intresse inom sakfrågan representeras av Pensio- närernas riksorganisation (PRO) och SeniorNet. PRO har frågan som en del av den övergripande agendan medan SeniorNet har digi- talt innanförskap som sin huvudfråga. I aktörsbilden återfinns ingen grupp som klart representerar dem som av kulturella eller andra skäl inte deltar i det digitala samhället. Samlingsorganisationer och lokala företrädare finns för dessa grupper, men inom ramen av denna kartläggning har ingen nationell aktör identifierats. ses som en representant för den grupp i samhället som har behov av tillgång till datorer via biblio- teken. Men inte heller för denna grupp finns ett utpekat språkrör. Ambitionen för sakområdet är att jämställdheten inom it-området ska öka kraftigt. Området kan utifrån skrivningar i den digitala agen- dan grovt delas in i två dimensioner. Den ena dimensionen handlar om att jämna ut könsfördelningen, dels bland yrkesverksamma inom it-området, dels inom it-relaterade utbildningar inom uni- versitet och högskola. Den andra handlar om att öka intresset bland kvinnor för it och it-relaterade yrken samt att redan i öka intresset bland unga kvinnor för teknik, matematik och natur- vetenskapliga ämnen. Området avser framförallt att mäta jämställdhet på it-relaterade utbildningar och bland anställda i it-sektorn, samt insatser som görs för att åstadkomma större jämställdhet. Jämställdhet kopplat till it gäller i första hand könsbalansen för yrkesverksamma samt kvinnors karriärvägar i it-relaterade samman- hang. När det gäller den generella användningen av it i är skillnaden mellan män och kvinnor liten. I den tidiga digitaliseringen anammade dock män it och internet än kvinnor. Skillnaden, mätt i total andel som använder sig av internet, har i stort försvunnit. Trots det finns vissa skillnader mellan mäns och kvinnors användning som framträder vid en närmare analys på aktivitetsnivå och inom olika åldersgrupper. Det är i vissa fall kvinnor som använder internet mer och i vissa fall män. En skillnad mellan män och kvinnor är att män som grupp är något tidigare med att testa ny teknik. Det gör att det initialt upp- står skillnader men dessa jämnas ofta ut över tiden. En förklaring kan kanske ses i undersökningen Svenskarna och internet, som konstaterar en tydlig skillnad mellan män och kvinnor gällande intresse för tekniska prylar. Män säger sig i klart större utsträck- ning än kvinnor vara intresserade av sådana. Detta kan handla om att kvinnor inte ser den omedelbara nyttan, eller om att teknik- prylar traditionellt varit maskulint kodade och exempelvis mark- nadsförts mer till pojkar och män. Vi har valt indikatorer som mäter könsfördelningen i olika yrkes- kategorier oavsett branschtillhörighet. Det är viktigt för att inte könsskillnader inom en hel bransch döljs genom att olika yrkeskate- gorier har olika könsfördelning. Ett genomsnitt kan dölja viktiga skillnader mellan grupper när de slås ihop. Tabell 4.4 Föreslagna indikatorer för sakområde Jämställdhet Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Rapporten av handlingsplanen Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt från Tillväxtanalys4 innehåller en bra sammanfatt- ning av vilken statistik som finns tillgänglig inom området. Ovan- stående förslag bygger i stort på denna sammanställning. På gymnasial nivå är det utbildningar med teknisk inriktning som innefattar fördjupningar närmast relaterade till it- och medie- teknik. Om man senare på högskola/universitet vill studera med inriktning mot it är det inte avgörande att man valt teknisk utbild- ning på gymnasiet. Däremot kan det vara så att valet av gymnasie- utbildning säger något om intresset för ett framtida it-yrke. Tittar man på andelen flickor av de sökande till teknisk utbildning är det . I tredje året på gymnasiet var det flickor av dem som gick informations- och medieteknisk inriktning på teknikpro- grammet. Vi har bristfällig tillgång till indikatorer när det gäller vilka som startar, äger och driver nya it-företag. Hur stor andel av dessa som är kvinnor kan vara en viktig faktor att titta på när det gäller jämställdheten i it-branschen. avser att fortsätta titta på utvecklingen inom området. Indikatorn avseende löneskillnad i it-branschen visar att kvinnorna har lägre lön än männen. Skillnaden är vilket är samma som för samhället i stort. Det råder brist på indikatorer som ger internationell jämförbar- het när det gäller jämställdheten i it-sektorn. Digitaliseringskom- missionen har framfört till att de bör verka för att få fram indikatorer då detta är ett prioriterat område inom arbetet för den europeiska digitala agendan. 2007 publicerade en rapport5 där de sammanställt resultat om andelen kvinnor som arbetar i it-sektorn. Här placerade sig som femte land i . En av svårigheterna med detta är att klassificera vad som är ett yrke inom it-sektorn. Mer eller mindre alla yrken involverar något slag av it-användning, om det så bara är att anmäla sjukdom eller rapportera arbetstid via en dator. 4http:///sv/publikationer/working-paper-pm/working-paper-pm/4-2- 2012-uppfoljning-av-handlingsplanen-jamstalld-it-utveckling-for-okad-tillvaxt.html 5ICTs and Gender, Digital Economy Papers, and-technology/icts-and-gender_231011217663 Bilden av att det är få kvinnor i it-branschen är tydlig. Andelen kvinnor i it-yrken har ökat något –2010 men endast från 18,2 till . Inom utbildning ser bilden ungefär lika ut. Andelen kvinnliga nybörjarstudenter inom it hade en nedgång vilket sedan speglar sig i andelen utexaminerade runt 2009. Då andelen nybörjarstudenter sedan svackan 2004 kontinuerligt ökat ser vi nu också en ökning i examinerade vilket sedan påverkar an- talet yrkesverksamma. Ökningen är relativt liten. 4.2.2Insatser och åtgärder i agendan Tabell 4.5 Status insatser och åtgärder inom sakområde Jämställdhet Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. I stort sett samtliga insatser och åtgärder som ingår i sakområdet är avslutade. Området består huvudsakligen av beslutade insatser som redan var genomförda när den digitala agendan presenterades. Sam- tidigt är en av åtgärderna som regeringen listar i det närmaste en upprepning av sakområdets övergripande ambition. Det handlar om åtgärden att andelen kvinnor i it-yrken och it-relaterade utbild- ningar ska öka kraftigt fram . Det framgår inte alls vilken typ av mer konkreta insatser som regeringen anser vara nödvändiga för att åtgärden ska genomföras i egentlig mening varför status för åtgärden bedöms vara i sin uppstartsfas. Av detta skäl uppges ingen målgruppsrelevans för åtgärden. Insatserna och åtgärderna har huvudsakligen karaktären av behovs- analyser av olika slag. Det handlar om uppföljning av redan beslutade strategier eller genomförande av en konferens på temat. I en insats hänvisas till tidigare utredningar, till exempel Delegationen för jäm- ställdhet i högskolan. Det framkommer egentligen inte vilka av deras förslag som främst är tänkta att bidra till att ambitionen för sakområdet uppnås. En av insatserna som tas upp är att KTH uppdragits att ta fram en handlingsplan för jämställdhet i it-sektorn. Handlingsplanen presenterades 2006 i rapporten it-utveckling för ökad tillväxt6. I rapporten presenteras en rad åtgärder som regering, it- företag samt lärosäten kan genomföra för att främja kvinnors in- tresse för att arbeta i it-sektorn. Tillväxtanalys fick 2012 i uppdrag av regeringen att följa upp för att se i vilken utsträckning förslagen genomförts hos de tre målgrupperna. Många insatser är riktade mot företag och kräver ett stort deltagande från deras sida. Av uppföljningen framgår emellertid att många företag inte har känt till att en handlingsplan funnits. Flera av de företag som Tillväxtanalys intervjuade arbetade däremot redan med frågorna i olika utsträckning och även många av de saker som KTH före- slagit i sin rapport. Förutom handlingsplanen som utformats av KTH anges i den digi- tala agendan få konkreta insatser för att påverka jämställdheten i it- sektorn. Ett exempel på en åtgärd med ett mer tydligt syfte är att regeringen ska återkomma med mål om rekrytering av kvinnliga professorer. Däremot är insatsen inte knuten direkt till it-området utan gäller utbildningsområdet generellt. Reflektionen är att få in- satser som redovisas är riktade mot en målgrupp som påverkar del- tagandet av kvinnor inom it-branschen. Istället ligger fokus på be- 6 Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt – Handlingsplan för att främja jämställdheten inom IT-området med fokus på näringslivet, KTH, dnr. V-2006-0972, doss. hovsanalyser av olika slag. Dessa kan vara av stor betydelse, men det är svårt att se på vilket sätt och i vilket sammanhang kunskapen är tänkt att omsättas i framtida insatser och åtgärder. Sakområdets ambition är att jämställdheten inom it-området ska öka kraftigt. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agendan, kan leda till att: jämställdheten inom it-området ökar. andelen kvinnliga sökande till naturvetenskapliga/tekniska ämnen blir högre. andelen kvinnor i it-relaterade yrken och utbildningar ökar. fler kvinnor kan delta i utvecklingen av digitaliseringen och dess möjligheter. Tabell 4.6 Identifierade aktörer inom sakområde Jämställdhet SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden Gränsdragningen inom detta sakområde är svår då vi söker natio- nella insatser och aktörer. Ytterligare överväganden kommer att behöva göras speciellt kring forskningsaktörerna och när de kan an- ses arbeta nationellt. Som exempel kan nämnas som har en professur i ämnet ICT and . De lärosäten som bedriver it-utbildningar har sällan nationella initiativ att uppvisa och har därför här inte ansetts vara nyckel- aktörer. Några av högskolorna har specifika rekryteringsinitiativ som exempelvis studieveckor och introduktionsdagar riktade till flickor, men saknar nationell samverkan inom området. Figur 4.2 Översikt aktörer inom sakområdet Jämställdhet Det finns ingen myndighet som tydligt har agerat i denna specifika sakfråga och som har identifierats under denna analys. Den av rege- ringen utpekade ansvariga myndigheten är Universitetskanslers- ämbetet som /2013 ansvarar för tillsyn av och högskolor. Frågan om jämställdhet inom it-branschen har, utöver branschdrivna initiativ, främst uppmärk- sammats genom olika uppdrag från . Till- växtverket har genomfört en konferens kopplad till frågan och Till- växtanalys har haft i uppdrag att följa upp den handlingsplan som KTH tidigare tagit fram på uppdrag av regeringen. Ambitionen för sakområdet är dels att elever ska och lärare bör ha tillgång till moderna lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbild- ning, dels att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Strategiska frågor som tas upp i den digitala agendan handlar om tillgången till och användningen av datorer och it i undervisningen, it-kompetens hos eleverna, lärarnas kompetens att använda it samt att lärare har förståelse för de möjligheter som it skapar för elev- erna. Dessutom nämns att användning av it kan bidra till en effek- tiv administration av skolan. Indikatorerna för sakområdet Skola och undervisning baseras huvudsakligen på kartläggning It-användning och it- kompetens i skolan samt European Schoolnets Survey of Scools: ICT in Education7. studie har gjorts och resultaten studie presenterades . European Schoolnets studie genomfördes och presenteras även den .