sou · H1B338d2 · 2013-06-12 00:00:00 — Vad bör straffas? SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Förslag till lag om ändring i ....................... Förslag till lag om ändring i lagen (1918:399) om förbud mot utsläppande av tjur eller hingst å samfälld Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ........................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1922:133) om förbud mot utsläppande av bagge å samfälld betesmark .................... Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om Förslag till lag om ändring i lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar................... Förslag till lag om ändring i lagen (1974:1080) om avveckling av hyresregleringen................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1978:800) om namn och bild i reklam....................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1979:357) om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg ................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1983:294) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän flottled ........ Förslag till lag om ändring i lagen (1990:783) om skydd för beteckningen svenskt arkiv................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2077) om Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher ........................... Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) .......... Förslag till förordning om ändring i kungörelsen (1974:661) om uppgifter för galt- och Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag ............................... Utredningens uppdrag och arbete................................. Historisk bakgrund m.m. ............................................. Straffrättens utveckling från medeltiden fram till BrB .......... 2.2.3 Från reformationen års lag ............. 2.2.4 Perioden års strafflag ...................... 2.2.5 Perioden års BrB ............................. 2.3Specialstraffrätten och dess utveckling fram till BrB:s 2.4Det specialstraffrättsliga området vid BrB:s Kartläggning av brottsbalksområdet.............................. Brotten mot person ...................................................... 3.3.1.1 Brott mot liv och hälsa (3 kap. BrB) ............... 3.3.1.2 Brott mot frihet och frid (4 kap. BrB) ............ 3.3.1.3 Ärekränkning (5 kap. BrB) .............................. 3.3.1.4 Sexualbrott (6 kap. BrB) .................................. 3.3.1.5 Brott mot familj (7 kap. BrB) .......................... 3.3.1.6 Övriga förändringar i 3–7 kap. BrB ................. 3.3.2.1 Stöld, rån och andra tillgreppsbrott (8 kap. BrB)...................................................... 3.3.2.2 Bedrägeri och annan oredlighet (9 kap. BrB).................................................... 3.3.2.3 Förskingring, annan trolöshet och mutbrott (10 kap. BrB) ................................. 3.3.2.4 Brott mot borgenärer m.m. (11 kap. BrB) .... 3.3.2.5 Skadegörelsebrott (12 kap. BrB) ................... 3.3.2.6 Övriga förändringar i 8–12 kap. BrB ............. Brotten mot allmänheten ........................................... 3.3.3.1 Allmänfarliga brott (13 kap. BrB) ................. 3.3.3.2 Förfalskningsbrott (14 kap. BrB) .................. 3.3.3.3 Mened, falskt åtal och annan osann utsaga (15 kap. BrB).................................................. 3.3.3.4 Övriga förändringar i 13–15 kap. BrB ........... Brotten mot staten...................................................... 3.3.4.1 Brott mot allmän ordning (16 kap. BrB)....... 3.3.4.2 Brott mot allmän verksamhet m.m. (17 kap. BrB).................................................. 3.3.4.3 Högmålsbrott (18 kap. BrB).......................... 3.3.4.4 Brott mot rikets säkerhet (19 kap. BrB) ....... 3.3.4.5 Tjänstefel m.m. (20 kap. BrB)........................ 3.3.4.6 Brott av krigsmän (21 kap. BrB).................... 3.3.4.7 Landsförräderi m.m. (22 kap. BrB) ............... 3.3.4.8 Övriga förändringar i 16–22 kap. BrB ........... Kartläggning av det specialstraffrättsliga området ........ Det subjektiva rekvisitet ........................................................ Forskning, innovation och näringsutveckling ...................... Marknad och konkurrens....................................................... Elektronisk kommunikation m.m. ........................................ Transport, trafik och infrastruktur ....................................... Hälsa och sjukvård ................................................................. 4.10.1 Hälsofarliga ämnen m.m............................................. 4.10.2 Läkemedel och medicintekniska produkter .............. Socialtjänst och socialförsäkring ........................................... Plan- och byggregleringen ..................................................... 4.13.2 Avgaser, buller, gaturenhållning m.m. ....................... 4.13.3 Kärnteknisk verksamhet m.m. ................................... 4.13.4 Särskilda geografiska områden ................................... 4.13.5 Producentansvar m.m. ................................................ Livsmedel och djur................................................................. Aktiebolag och andra associationsformer ............................ Redovisning och revision....................................................... Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde ................... Inkasso och kreditupplysning ............................................... Utsökning och konkurs......................................................... Hotell- och pensionatrörelse................................................. Avveckling av fideikommiss.................................................. Sjöfynd och fornfynd............................................................. Skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget Allmän ordning och säkerhet ................................................ Tryckfrihet och yttrandefrihet .............................................. Skydd mot integritetskränkningar ........................................ Utbildning, forskning m.m.................................................... Radio, tv och film ................................................................... Arbete och anställning ........................................................... Ackreditering och teknisk kontroll....................................... Oriktigt ursprungsintyg i vissa fall........................................ Skydd mot extraterritoriell lagstiftning ................................ Skydd mot olyckor m.m. ....................................................... Sammanfattning och analys av kartläggningen............. Väsentliga ny- och avkriminaliseringar................................. 5.5Hur tas rättsväsendets resurser i anspråk för olika Kriterier för kriminalisering och principer för användande av administrativa sanktioner .................... Utredningens uppdrag m.m. ................................................. Om kriminalisering i doktrinen ............................................ principer för kriminalisering ............. En diskussion på europeisk nivå ........................................... 6.4.2 Rådets slutsatser om modellbestämmelser som vägledning för rådets överläggningar på det 6.4.3 Manifest för en europeisk kriminalpolitik ................ 6.4.4 Kommissionens meddelande om en straffrättslig strategi i EU ................................................................ 6.6Europarådets rekommendation om administrativa 6.7Användande av avgift som sanktionsform i och i några andra länder .................................................................. 6.8Brottsförebyggande rådets principer för att ersätta straff 6.9Regeringens riktlinjer för användande av Överväganden om kriterier för kriminalisering .............. Kärnstraffrätten – en utgångspunkt för kriterierna.......... Utredningens kriterier för kriminalisering ........................... 7.4.1 Godtagbart skyddsintresse ......................................... 7.4.2 Beteende som kan orsaka skada eller fara för skada på skyddsintresset............................................. 7.4.3 Kriminaliseringen får inte äventyra tillämpningen 7.4.4 Det får inte finnas något tillräckligt värdefullt 7.4.5 Det får inte finnas någon alternativ metod som är tillräckligt effektiv för att komma till rätta med det oönskade beteendet .............................................. 7.4.5.1 Tillräckligt effektiv handlingsdirigerande regel finns redan ............................................. 7.4.5.2 Handlingsdirigerande regel som inte är repressiv är tillräcklig ..................................... 7.4.5.3 Repressiv handlingsdirigerande regel är Sammanfattning av kriterierna för kriminalisering .............. 7.6Praktisk tillämpning av den framtagna modellen för Ett trovärdigare och effektivare straffsystem – Godtagbart skyddsintresse saknas ........................................ 8.4Beteenden som inte skadar eller har tillräcklig närhet till Handlingsdirigerande regel finns redan................................ Styrning med repressiv tvångsmakt är inte nödvändig ........ Ett trovärdigare och effektivare straffsystem – Om valet av repressiv metod ................................................. 9.2.1 För vilka överträdelser bör administrativa sanktioner få användas?.............................................. 9.2.2 Allmänna överväganden vid val av repressiv 9.2.3 Behov av straffprocessuella tvångsmedel .................. 9.2.4 Verkställighet av sanktioner utomlands .................... 9.2.5 Särskilt om sanktionsavgifter..................................... 9.2.5.1 Utformning av sanktionsavgifter................... 9.2.5.2 Strikt ansvar eller krav på uppsåt eller 9.2.5.3 Vem ska påföra sanktionsavgift – domstol 9.2.5.4 Straffsanktion vid sidan av 9.3Överväganden om sanktionsväxling på det Transport- och trafikområdet .................................... 9.3.2.2 Övriga författningar inom Livsmedel och djur ..................................................... 9.3.4.1 Livsmedel och foder ....................................... regler om oriktigt uppgiftslämnande ............ Hur är sanktionssystemet för oriktigt uppgiftslämnande 10.4.2 Det är inte lämpligt att straffbelägga muntliga 10.4.3 Om uppgiften är av vikt bör den lämnas på heder 10.4.4 Ökningar respektive minskningar av 10.4.6 Några förslag rörande straffsanktionering av Vad är ett blankettstraffbud?................................................. Högsta domstolens praxis m.m. ............................................ Kartläggning av områden med otillåtna 11.5.2 Områden med blankettstraffbud som kan antas 11.5.2.2 Elektronisk kommunikation m.m................ 11.5.2.4 Hälsa och sjukvård ........................................ 11.5.2.8 Livsmedel och djur........................................ 11.5.2.10 Inkasso och kreditupplysning.................... 11.5.2.11 Sjöfynd och fornfynd ................................. 11.5.2.12 Allmän ordning och säkerhet..................... 11.5.2.13 Arbete och anställning................................ Överväganden om lösningar.................................................. Författningsförslag rörande blankettstraffbud .................... Ikraftträdande och konsekvensbedömning................... Förslaget till lag om ändring i .................. 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1918:399) om förbud mot utsläppande av tjur eller hingst å samfälld Förslaget till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ...................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1922:133) om förbud mot utsläppande av bagge å samfälld betesmark ..... Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar...... Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1080) om avveckling av hyresregleringen.............................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:800) om namn och bild i reklam .......................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:357) om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg ............................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:294) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän flottled ..... Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:783) om skydd för beteckningen svenskt arkiv.................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2077) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:389) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher ........................ Förslaget till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) .... Förslaget till förordning om ändring i kungörelsen (1974:661) om uppgifter för galt- och Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag ............................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:31................................................ Bilaga 2 Tilläggsdirektiv 2012:133 .................................................. Bilaga 3 Förteckning över specialstraffrättsliga författningar ...... Bilaga 4 Förteckning över författningar som innehåller Bilaga 5 Förteckning över specialstraffrättsliga författningar som innehåller straffbestämmelser om oriktigt 6Kriterier för kriminalisering och principer för användande av administrativa sanktioner Utredningen har fått i uppdrag att analysera och ta ställning till vilka kriterier som bör gälla för att kriminalisering ska anses vara befogad, inklusive kriminalisering av förstadier till brott, såsom försök, förberedelse och stämpling. Det betonas i direktiven att kriminalisering som metod för att försöka hindra överträdelser av olika normer i samhället bör användas med försiktighet. Ett skäl till detta anges vara att en alltför omfattande kriminalisering riskerar att undergräva straffsystemets brottsavhållande verkan, särskilt om rättsväsendet inte kan beivra alla brott på ett effektivt sätt. Ett annat skäl som nämns är att kriminalisering innebär påtagliga inskränkningar i medborgarnas valfrihet och ingripande tvångsåtgärder mot dem som begår brott. I direktiven anges att vid utredningens arbete med frågan om kriterier för kriminalisering ska som utgångspunkter gälla att kriminalisering bör ske med återhållsamhet och endast användas när den metoden framstår som den mest effektiva för att motverka det oönskade beteendet. Som en bakgrund till utredningens analys av vilka kriterier som bör gälla för att kriminalisering ska anses vara befogad redogörs i detta kapitel för frågans behandling i några olika sammanhang. Inledningsvis berörs i viss mån vad som har anförts i doktrinen (avsnitt 6.2). Därefter behandlas det förslag till principer för kriminalisering som lades fram av första hälft (SOU 1992:61) och som såväl regeringen som i allt väsentligt ställde sig bakom (avsnitt 6.3). Slutligen berörs också den uppmärksamhet som frågan om kriterier för kriminalisering har fått på europeisk nivå (avsnitt 6.4). Det handlar bl.a. om de principer och modellbestämmelser för straffrätt som under det svenska ordförandeskapet i EU antogs av rådet (dok. 16542/3/09), och om det manifest för en europeisk kriminalpolitik som i princip lades fram av en ett antal rättsvetare från tio EU-länder under namnet European Criminal Policy Intitiative. Ett ytterligare uppdrag för utredningen är att peka ut områden där det går att vara mer återhållsam med användningen av straffrätt. Utredningen ska också ange lämpliga metoder för detta. I direktiven anges sanktionsavgifter bland de metoder som utredningen ska pröva. Det finns därför anledning att redan här redogöra för vissa rekommendationer och principer för användande av administrativa sanktioner. I sammanhanget redogörs även för hur avgifter har använts i och i några andra länder. Inledningsvis redovisas de förutsättningar för användande av repressiva metoder som följer av (avsnitt 6.5). I anslutning till det behandlas rekommendation om administrativa sanktioner (avsnitt 6.6). Därefter redovisas hur administrativa sanktioner har använts i och i några jämförbara länder (avsnitt 6.7) samt redogörs för Brottsförebyggande rådets principer för att ersätta straff med avgift (avsnitt 6.8) och regeringens riktlinjer för användande av sanktionsavgifter (avsnitt 6.9). 6.2Om kriminalisering i doktrinen Frågan om under vilka förutsättningar kriminalisering av ett beteende ska anses befogad är ganska sparsamt behandlad i svensk doktrin. Till dem som har behandlat frågan, och dessutom har gjort det mer utförligt, hör bl.a. I det följande återges några av de tankegångar som de har lagt fram kring principer för kriminalisering. Frågan om vad som är syftet med att kriminalisera samt när och hur kriminalisering bör ske behandlas av Jareborg i Allmän kriminalrätt (2001), avsnitt 1.6 Principer för kriminalisering (s. 45–65). omarbetad version av avsnittet finns i P. Asps, M. Ulvängs och N. Jareborgs Kriminalrättens grunder (2010), avsnitt 1.5 Om kriminalisering (s. 45–76). Den följande redogörelsen är i huvudsak en sammanfattning av dessa avsnitt. Vad är egentligen syftet med att kriminalisera, dvs. att belägga vissa gärningar med straff? Jareborg påpekar att när man besvarar frågan bör man hålla isär straffrättens tre nivåer; kriminalisering, utdömande av straff i enskilda fall och verkställighet av straff i enskilda fall. Han anger att det övergripande syftet med det straffrättsliga systemet, liksom syftet med den första nivån, kriminalisering, till stor del är allmänprevention. Straffsystemet tros bidra till att undertrycka skadligt beteende och till att göra samhället någorlunda anständigt. Systemet på de båda andra nivåerna, domsnivån och verkställighetsnivån, bygger däremot enligt Jareborg på ett slags vedergällningsprincip (ont möts med ont). Beträffande den sistnämnda nivån anförs att det inte finns något som hindrar att systemet inom ramen för verkställighetstanken utformas så att individualpreventiva hänsyn kan tas. Jareborg konstaterar att kriminalisering är formell social kontroll genom straffhot, knutet till allmänna regler. Beträffande kriminalisering som kontrollform anför han att det inte sällan framhålls att den bör utgöra den sista utvägen (ratio) att komma till rätta med ett problem, eftersom straff är en kraftig och relativt primitiv samhällsreaktion. Straffet är i grunden repressivt. Det innefattar ett lidande eller obehag och saknar, i motsats till de flesta andra tvångsingripanden, en reparativ funktion. Jareborg påpekar också att straffet inte heller har någon direkt konfliktlösande funktion. Syftet med kriminalisering är att förhindra vissa icke önskvärda gärningar och frammana vissa önskvärda. Människors handlande ska påverkas i önskvärd riktning genom existensen av lagens straffhot. När de gäller de olika sätt som sådan påverkan kan ske på anger Jareborg att man kan skilja mellan bl.a. avskräckning, moralbildning och vanebildning. Enligt Jareborg saknas det egentligen anledning att utpeka något av sätten som primärt i förhållande till de andra, utan det handlar i allt väsentligt om att lagstiftarens kriminalisering av en viss gärning har olika effekter på medborgarnas beteende. Detta kan uttryckas så att kriminalisering kan sägas ha, eller åtminstone bör ha, ett allmänpreventivt syfte som realiseras på flera olika sätt. I fråga om avskräckning anför Jareborg att tanken är att risken att drabbas av straff ska verka som ett handlingsskäl och motverka de skäl den enskilde har att handla på ett för andra och för samhället skadligt sätt. Avskräckningseffekten förstärkts bl.a. av att många människor skulle avhålla sig från beteendet i fråga, även om straffhotet inte fanns, eftersom de respekterar lagen. Vad beträffar straffhotets moralbildande och vanebildande inverkan på medborgarna handlar det om att normer angående vad som är förkastligt internaliseras, framför allt genom informell social kontroll inom större eller mindre grupper, t.ex. skola och arbetsgemenskap. Det kan också vara på det sättet att lagstiftning får positiva effekter genom att många medborgare av gammal vana bemödar sig att följa samhällets regler. Även kriminaliseringens expressiva funktion (symbolfunktion) bör enligt Jareborg framhållas. Genom att kriminalisera en gärning gör statsmakterna klart för medborgarna att den är socialt förkastlig, att den inte är förenlig med önskvärd social ordning. Jareborg påpekar att det i praktiken förekommer att kriminalisering sker av i första hand symboliska skäl, men att symbolfunktionen normativt inte duger till att ensam motivera utnyttjande av kriminalisering. Kriminalisering förutsätter nämligen att man anser sig ha tillräckliga skäl för att bryta mot den etiska principen att man inte bör tillfoga andra lidande och det är inte realistiskt att tro att straffhotet är så effektivt att det aldrig behöver förverkligas. När bör då kriminalisering ske? Jareborg anför att det till att börja med måste finnas anledning att använda denna metod. Rationell kontroll förutsätter att skälen för att över huvud taget ha en kontroll är påtagliga och så är fallet bara om det finns något värde eller intresse som det finns anledning att skydda. Liv, frihet, ära, hälsa, egendom, handlingsfrihet, rörelsefrihet och ekonomisk trygghet anges av Jareborg som några uppenbara exempel på sådana värden. 2 kap. regeringsformen, som handlar om grundläggande fri- och rättigheter, kan enligt Jareborg uppfattas som en katalog över centrala legitima värden. Eftersom åsikterna om vad som är värt att skydda är delade, kan dock en beskrivning av samtliga relevanta värden se mycket olika ut. Någon entydig auktoritativ formulering av allt som är värt att skydda kan inte finnas. Helt klart är dock att åtskilligt fler värden än de nämnda är relevanta. Det handlar inte bara om privata intressen, utan även om gruppintressen och offentliga intressen. Som exempel nämner Jareborg allmän ordning och säkerhet, demokratiskt styrelseskick, statens oberoende, säkerhet i trafik, kontroll över farliga djur, föremål och ämnen, ämbets- personers opartiskhet samt tilltro till intyg och allmänna betalningsmedel. Jareborg anför att man brukar kalla de värden och intressen som skyddas av strafflagstiftning för skyddsintressen eller skyddsobjekt. I äldre litteratur används ofta begreppet rättsgoda (från tyska Rechtsgüter). För samtliga skyddsintressen gäller att de kan återföras på socialt dominerande enskilda behov, som anses behöva rättsligt skydd genom strafflagstiftning. Skyddsintressen kan, i begränsad utsträckning, rangordnas. Enligt Jareborg råder det inte någon tvekan om att mänskligt liv och statens bestånd uppfattas som de högsta värdena. Jareborg framhåller att det förhållandet att det finns ett intresse som är värt att skydda inte innebär att det också är givet att det bör skyddas genom kriminalisering. Inte sällan kan nämligen ett intresse beredas tillräckligt skydd genom andra åtgärder än straffrättsliga. Det kan t.ex. handla om skadeståndsskyldighet, administrativa kontroller och upplysning. Kriminalisering förutsätter enligt Jareborg alltid vederläggandet av en presumtion mot att kriminalisering ska ske.