sou · H0B394 · 2013-01-01 00:00:00 — Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av delar av valsystemet. Som ordförande förordnades f.d. regeringsrådet . förordnades som ledamöter f.d. riksdagsledamoten (MP), riksdagsledamöterna (M), (SD), (M), (FP), (S), f.d. riksdagsledamoten (KD), partisekreteraren (S) samt riksdagsledamöterna (V), (C) och (M). Som experter förordnades numera kanslirådet (), numera ämnesrådet (), f.d. kanslichefen (i ), sakkunniga () och ämnesrådet (). Som experter förordnades departementssekreteraren () och länsjuristen (i ) och huvudföredraganden (). Som sekreterare anställdes hyresrådet . Kommittén har antagit namnet vallagskommitté. Kommittén har i enlighet med direktiven i en första etapp av utredningen behandlat frågor som rör bl.a. proportionaliteten vid val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till i . nämnda frågor behandlas i delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater, som härmed överlämnas. Kommittén fortsätter arbetet med översynen av vallagen. Enligt direktiven ska återstående delar av uppdraget redovisas i ett slutbetänkande . Förslag till lag om ändring i regeringsformen ........................ Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) ................... Fördelningen av mandat i allmänna val......................... Procentspärrar och andra spärrar mot småpartier ...... Tillkomsten av det riksproportionella valsystemet .... Vårt nuvarande valsystem ............................................ vunna erfarenheter av valsystemet.................. Mandatfördelningssystemet uppfyller inte kravet Olika divisorers betydelse för ett proportionellt 2.1.10 Partistrukturens betydelse för proportionaliteten ..... 2.1.11 Alternativ för en förbättrad proportionalitet ............. 2.1.12 Överväganden och förslag............................................ Valkretsindelningen i kommunerna............................. folkomröstnings- och valsättsutredning....... om den kommunala demokratin .................................. 2.2.11 Valsystemets betydelse för en proportionell fördelning av mandaten ................................................ 2.2.12 Den faktiska spärren med jämkade 2.2.13 Kretslistor i valkretsindelade kommuner .................. 2.2.14 Överväganden och förslag .......................................... Överväganden och förslag .......................................... Kritiken mot den nuvarande valkretsindelningen..... Berörda kommuners inställning till förslaget............ Överväganden och förslag .......................................... Valkretsindelning i kommuner.............................................. Överväganden och förslag .......................................... Valkretsindelning i landsting ................................................. Överväganden och förslag .......................................... Anmälan om deltagande i val..................................... Partibegreppet i regeringsformen och vallagen.................... Den fria nomineringsrätten ................................................... Nuvarande regler om registrering av partibeteckning ........ 4.5I vilken utsträckning skyddar sig partierna mot den fria Nomineringsrätts- och valkretskommittén .............. 4.7 erfarenheter från valen 2006 och 2010.... 4.8Valprövningsnämndens iakttagelser och synpunkter från valen 2010 ....................................................................... Förekomsten av tomma stolar ................................... Förekomsten av ofrivilliga kandidaturer ................... Överväganden och förslag ..................................................... 4.10.1 Obligatorisk förhandsanmälan av partier för deltagande i val...................................................... 4.10.2 Obligatoriskt samtycke till kandidatur ..................... Partisymboler på valsedlar......................................... Nuvarande regler för valsedlarnas utformning .................... 5.3Privaträttsligt skydd för symboler genom Nomineringsrätts- och valkretskommittén............... Överväganden och förslag ..................................................... Ett nytt mandatfördelningssystem ............................ 6.1.3 Obligatorisk förhandsanmälan av partier .................. Samtycke till kandidatur ............................................. Partisymboler på valsedlar .......................................... Förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen ..... Ikraftträdande och genomförande ............................... Förslaget till lag om ändring i regeringsformen ................... Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) .............. Reservationer och särskilda yttranden................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv (dir. 2011:97)...................................... Bilaga 2 Några kommentarer till frågan om proportionalitet av .................................. Bilaga 3 Den naturliga spärren av ....................... Bilaga 4 Kartor över valkretsindelning vid val till Kommitténs uppgift är att se över delar av valsystemet. I uppgiften ingår bl.a. att i en första etapp behandla frågor som rör proportionaliteten vid val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till i . Kommittén ska bl.a. överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandatfördelning i valkretsindelade kommuner, den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser, valkretsindelningen vid val till i bör ändras, det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteckningar, och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna. I detta delbetänkande lägger kommittén fram förslag som rör 1.proportionaliteten vid val till , kommunfullmäktige och , 2.valkretsindelningen för riksdagsval i samt valkretsindelningen för kommuner och landsting, 3.förhandsanmälan av partier för deltagande i val och samtycke till kandidatur, samt 4.partisymboler på valsedlarna. Huvudinnehållet i de förslag som läggs fram är följande. Fördelningen av mandat i allmänna val En av utgångspunkterna för det svenska valsystemet är att det ska vara proportionellt. Syftet med detta är att åstadkomma ett styrkeförhållande mellan partierna i som motsvarar den samlade väljarkårens röster. För att åstadkomma en riksproportionell representation i tillämpas sedan valet ett system med utjämningsmandat. Systemet innebär att 310 av de 349 mandaten är fasta valkretsmandat och 39 mandat är utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas före valet på 29 valkretsar utifrån hur stor andel av den röstberättigade befolkningen som bor inom respektive valkrets. Efter valet fördelas dessa mandat mellan partierna med hänsyn till partiernas valresultat i varje valkrets för sig. Därefter fördelas de 39 utjämningsmandaten mellan partierna efter en beräkning av valresultatet med hela landet som en valkrets. Fördelningen av mandat sker med tillämpning av den s.k. uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. När enkammarriksdagen inrättades 1971 var endast fem partier representerade i . Så förhöll det sig när tog plats i . Från valet har sju partier varit representerade i . ledde mandatfördelningssystemet endast till, val, att resultatet inte blev proportionellt i förhållande till partiernas röstsiffror. val finns åtta partier representerade i . Vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten blev det avvikelser med fyra mandat från en riksproportionell representation. Enligt kommitténs bedömning bör de riktpunkter för utformningen av vårt valsystem som Grundlagberedningen angav och som anslöt sig till vid den partiella författningsreformen års val fortfarande gälla. Huvuddragen i det nuvarande systemet för fördelning av mandat bör således inte ändras. Med den nuvarande partistrukturen räcker det dock inte längre med 39 utjämningsmandat för att, oberoende av röstfördelningen mellan partierna, uppnå en riksproportionell representation i . Med en partistruktur som den nuvarande – två stora partier och sex mindre partier strax över småpartispärren som deltar i mandatfördelningen – visar våra beräkningar att divisorn 1,2, i jämförelse med t.ex. 1,4, medför en betydligt mindre risk för avvikelser från ett proportionellt valresultat, men att antalet utjämningsmandat ändå skulle behöva ökas väsentligt för att systemet ska uppfylla det grundläggande kravet att, med betryggande marginal, leda till ett proportionellt valresultat. Med nio, tio eller elva partier som deltar i mandatfördelningen ökar dock risken för avvikelser från ett proportionellt valresultat betydligt. För att erhålla mycket goda marginaler skulle, med dessa förutsättningar, krävas ytterligare ett antal utjämningsmandat. Två huvudalternativ till förändring har diskuterats inom kommittén. Båda garanterar – oavsett antal partier i , oavsett hur rösterna fördelas mellan partierna och oavsett hur valkretsindelningen görs – en riksproportionell fördelning av mandaten mellan partierna. De ger vidare en godtagbar proportionalitet både mellan valkretsarna och inom valkretsarna. Det ena huvudalternativet innebär att det nuvarande systemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat i de fall ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått totalt fler mandat än som svarar mot en riksproportionell mandatfördelning. Återförda mandat fördelas mellan övriga partier i respektive valkrets. Det andra huvudalternativet innebär att det nuvarande systemet modifieras genom att antalet utjämningsmandat görs flexibelt på så sätt att valkretsmandat fördelas tills ett parti skulle fått ett mandat mer än vad som motsvarar en riksproportionell fördelningen. Detta mandat delas då inte ut. Mandatet och övriga kvarstående mandat fördelas i stället mellan partierna på samma sätt som utjämningsmandaten . Detta system kan alltså kräva färre utjämningsmandat än de 39 vi har men också flera. I valet mellan de båda huvudalternativet har kommittén fäst vikt vid att återföring av mandat innebär minst förändringar i förhållande till det nuvarande systemet, något bättre förutsebarhet i fråga om den regionala förankringen genom ett fixerat antal utjämningsmandat samt att det torde vara mindre kostnadskrävande vid införandet. Kommittén förordar således att det nuvarande valsystemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat för att uppnå riksproportionalitet. Kommittén föreslår vidare att första divisorn ändras från 1,4 till 1,2 för att därigenom begränsa behovet av att återföra mandat. Som nämnts ovan tillämpas i riksdagsvalen ett system med utjämningsmandat för att åstadkomma en riksproportionell representation av partierna i riskdagen. Ett system med utjämningsmandat tillämpas också vid landstingsvalen. Något sådant system tillämpas dock inte vid val till kommunfullmäktige. Vid val till kommunfullmäktige i icke valkretsindelade kommuner uppkommer inga svårigheter att åstadkomma en proportionell fördelning av mandaten inom kommunen som helhet mellan de partier som får delta i mandatfördelningen. Det kan det däremot göra i de valkretsindelade kommunerna, eftersom mandatfördelningen sker i slutna valkretsar. För att förbättra förutsättningarna för en proportionell fördelning av mandaten mellan partierna vid val till kommunfullmäktige föreslår kommittén att det nuvarande systemet vid val till kommunfullmäktige ersätts med ett kommunproportionellt system av samma typ som i landstingsval med 9/10 fasta valkretsmandat och återstoden utjämningsmandat. Vidare föreslås att första divisorn 1,4 ersätts, som i riksdagsval, med divisorn 1,2. För att garantera ett kommunproportionellt valresultat kompletteras valsystemet, som i riksdagsval, med möjlighet att återföra fasta valkretsmandat. Den faktiska spärrnivå som finns varierar mellan kommunerna, alltefter antalet mandat i valkretsarna. Kommittén anser att en småpartispärr bör vara uttryckligen angiven och variera i mindre mån än vad som följer av dagens ordning. Kommittén föreslår att småpartispärren bestäms till i valkretsindelade kommuner och i övriga kommuner. Reservation har lämnats av (SD), som förordat en generell spärr på för samtliga kommuner. Efter det att det landstingsproportionella valsystemet började tillämpas har utvecklingen därefter, liksom för , inneburit ett ökat antal partier i . Detta, i förening med i vissa fall förhållandevis små valkretsar, är också enligt kommitténs bedömning den huvudsakliga förklaringen till att valsystemet i vissa landsting inte gett ett helt proportionellt valresultat. Kommittén föreslår därför att det nuvarande valsystemet vid val till kompletteras, som i riksdagsval, med bestämmelser om återföring av mandat för att under alla förhållanden uppnå landstingsproportionalitet. Vidare föreslås att första divisorn 1,4 ersätts, som i riksdagsval, med divisorn 1,2. Vid indelningen i valkretsar eftersträvas av naturliga skäl sammanhängande gränslinjer. läns västra valkrets är den enda riksdagsvalkretsen i landet som består av geografiskt icke sammanhängande områden. Det är också ett allmänt önskemål, som kommit till uttryck i upprepade framställningar från regionala organ, att länet ska få en mera ändamålsenlig valkretsindelning. De förslag som har lagt fram om ny valkretsindelning tillgodoser enligt kommitténs mening de krav som bör ställas. Kommittén föreslår i enlighet med det förslag som har lagt fram att läns västra, norra och södra valkretsar ska ha följande omfattning: läns västra valkrets: Ale, , , , , , , , , Tjörns, och kommuner, läns norra valkrets: , , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner, och läns södra valkrets: , , , , , , och kommuner. kommuns valkrets och östra valkrets ändras inte. Reservation har lämnats av (SD), som förordat att någon ändring av valkretsindelningen inte ska ske. I ett kommunproportionellt valsystem, som kommittén föreslår, förlorar valkretsindelningen den betydelse den har för mandatfördelningen. Med ett sådant valsystem garanteras proportionell mandatfördelning, oavsett hur valkretsindelningen görs. Indelningen kan i ett sådant system i första hand göras utifrån vad som från praktiska synpunkter är lämpligt. Det framstår då inte som rimligt att en kommun ska tvingas göra en valkretsindelning där en sådan framstår som praktiskt omotiverad eller rent av olämplig. Om valsystemet vid valen till kommunfullmäktige, som kommittén föreslår, utformas på motsvarande sätt som vid landstingsvalen bör kommunerna ges ökad frihet ifråga om indelningen i valkretsar. Huvudregeln ska som vara att varje kommun är en enda valkrets. Skyldigheten att i vissa fall (fler än 24 000 röstberättigade invånare eller minst 51 fullmäktige) dela in en kommun i valkretsar tas bort. En kommun som har fler än 36 000 röstberättigade invånare får delas in i valkretsar. Har en kommun 36 000 eller färre röstberättigade invånare får den delas in i valkretsar, om det finns särskilda skäl för det. Valkretsindelningen bör utformas så att varje valkrets beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Bestämmelserna om gränser för en valkrets och om fördelningen av mandat mellan valkretsarna bör inte ändras. I ett landstingsproportionellt valsystem har valkretsindelningen ingen betydelse mandatfördelningen. I ett sådant system görs valkretsindelningen utifrån vad som från i första hand praktiska synpunkter är lämpligt. Under sådana förutsättningar framstår det enligt kommitténs mening inte som motiverat att landstingen ska vara tvingade att göra en valkretsindelning. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de överväganden i övrigt som redovisats i fråga om valkretsindelning föreslår kommittén att skyldigheten att dela in landsting i valkretsar tas bort. Huvudregeln blir alltså att ett landsting utgör en valkrets. Varje landsting ska dock ha möjlighet att valkretsindela. För att förhindra en alltför långt driven uppdelning i valkretsar behålls den nuvarande bestämmelsen om att en valkrets bör beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Också de nuvarande bestämmelserna om valkretsarnas gränser behålls. Anmälan om deltagande i val Obligatorisk förhandsanmälan av partier för deltagande i val För att väljarna ska ha möjlighet att träffa ett rationellt partival måste de veta vilka partier som ställer upp i valet. Kommittén föreslår därför att de partier som avser att delta i allmänna val ska anmäla sitt deltagande senast före valet. Partier som inte anmält sig får inte delta i mandatfördelningen. En anmälan om deltagande i ordinarie val gäller också vid ett eventuellt omval i det val som anmälan avser. Vid extra val ska en anmälan som kommer in senare än före valdagen godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. Några krav på viss organisatorisk form ställs inte på parti som anmäler deltagande i val, inte heller ställs krav på ett det ska finnas ett visst dokumenterat väljarstöd. Partier som har anmält sina kandidater eller som redan är representerade i den församling som valet gäller ska anses anmälda till valet. Ett parti som är representerat i anses anmält för val också i samtliga landsting och kommuner i landet och för val till . Anmälningsförfarandet kompletteras med en regel som hindrar anmälan av förväxlingsbar partibeteckning. Ett parti som enbart anmäler deltagande i val ges inte möjlighet att, på samma sätt som partier med registrerad partibeteckning, skydda sina kandidatlistor genom att anmäla samtliga kandidater. De nuvarande reglerna för de partier som vill skydda sin partibeteckning genom registrering av partibeteckning och anmälan av samtliga kandidater i valet bör i huvudsak lämnas oförändrade. Obligatoriskt samtycke till kandidatur Starka integritetsskäl talar för att införa ett krav på samtycke i förhand från varje nominerad kandidat. Kommittén föreslår därför att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare. Sista dag för att lämna samtycket är fredagen före valdagen. Om någon som inte samtyckt till kandidatur tagits upp på en valsedel ska namnet betraktas som obefintligt, och alltså inte beaktas i sammanräkningen. Ett sätt att ytterligare förtydliga de alla alternativ i valen för väljarna, är att förse valsedlarna med partisymboler. Kommittén föreslår därför att det ska slås fast i vallagen att en partibeteckning får innehålla en partisymbol. Prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats ska även omfatta risken för förväxling av partisymboler. Om ett partinamn eller en partisymbol kan förväxlas med ett partinamn eller en symbol som redan är registrerad, ska registrering vägras. Registrering av en anmälan om deltagande i val ska vägras om ett parti anmäler en partibeteckning (partinamn och partisymbol) som är förväxlingsbar med någon annan beteckning som redan är registrerad i valet, som han anmälts för registrering i valet eller som annars har anmälts för deltagande i det val som anmälan avser. Det bör vidare i förordning slås fast att en partibeteckning, dvs. partinamnet och i förekommande fall partisymbolen, får tryckas i färg om partiet begär det. När det gäller grafisk utformning och färg på partinamn och partisymbol är det således upp till partierna själva att bestämma. Kommittén förordar att de framlagda förslagen – med undantag för förslaget att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare – fortsättningsvis bör behandlas med inriktning på att de ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. När det gäller förslaget att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare bör det, enligt kommitténs mening, träda i kraft . Äldre bestämmelser ska tillämpas vid extra val före de ordinarie valen 2018 och vid omval efter överklagande av ett val som hållits före de allmänna valen 2018. lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1, 7 och 8 §§ regeringsformen1 ska ha följande lydelse. utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. partier som anmält sitt deltagande i valet i enlighet med bestämmelser som meddelas i särskild lag. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. 1 Regeringsformen omtryckt 2011:109. De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Om ett parti vid fördelningen första stycket har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar för partiet ska över- enligt bestämmelser som meddelas i särskild lag. mellan partierna så, att fördel- mellan partierna så, att fördel- ningen av alla mandat i riks- ningen av alla mandat i riks- dagen, med undantag av de fasta dagen, med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit valkretsmandat som har tillfallit ett parti med mindre än fyra ett parti med mindre än fyra procent av rösterna, blir pro- procent av rösterna, blir pro- portionell mot de i fördelningen portionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i deltagande partiernas röstetal i Har partiet vid för- Har partiet vid för- delningen av de fasta valkrets- delningen av de fasta valkrets- mandaten fått flera mandat än mandaten fått så många mandat som motsvarar den proportio- som motsvarar den proportio- för partiet, bortses vid fördel- för partiet, bortses vid fördel- från partiet och de fasta val- från partiet och de fasta val- kretsmandat som det har fått. kretsmandat som det har fått. fördelats mellan partierna, till- fördelats mellan partierna, till- förs de valkretsar. förs de valkretsar. lan partierna används uddatals- lan partierna används uddatals- jämkad till 1,4. jämkad till 1,2. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att rubriken närmast före 2 kap. 9 § ska lyda Anmälan av kandidater för partier som registrerat partibeteckning, dels att 2 kap. 3 §, 4 kap. 2, 5, 9, 10, 12, 14 och 15 §§, 13 kap. 7 och 8 §§, 14 kap. 2–4, 5, 6 och 8 §§ samt 15 kap. 3 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas nya bestämmelser, 2 kap. 14– 21 §§ och 14 kap. 4 a–4 c §§ samt närmast före 2 kap. 14 och 21 §§ nya rubriker av följande lydelse. En partibeteckning skall registreras om följande villkor är uppfyllda: 1.Partibeteckningen skall bestå av eller innehålla ord. 2.Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande församling som anmälan gäller, skall denna ha ett dokumenterat stöd av minst En partibeteckning ska registreras om följande villkor är uppfyllda: 1.Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den får innehålla en partisymbol. 2.Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande församling som anmälan gäller, ska denna ha ett dokumenterat stöd av minst