sou · H1B329 · 2013-04-29 00:00:00 — Dessa beräknas till (1 000 x 175) efter det att ändringarna trätt i kraft och till (500 x 175) . Ett genomförande av förslagen bedöms inte i övrigt innebära några konsekvenser av det slag som anges i 14 § kommittéförordningen. Bedömning: Ett genomförande av förslagen kommer att innebära att barns rätt till svenskt medborgarskap förstärks, att fler barn förvärvar medborgarskap från födelsen och att barns egen samhörighet med markeras. Ett genomförande av förslagen kommer även att främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Att ett barn vars ena förälder är svensk medborgare alltid ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen kommer att ha en positiv påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Ett genomförande av förslagen kommer att ha en begränsad betydelse för den personliga integriteten. Konsekvenser för barn och ungdomar Ett genomförande av förslaget att ett barn till en förälder med svenskt medborgarskap alltid ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen (se avsnitt 8.2.1) innebär att det inte längre görs någon skillnad mellan barn som är födda inom eller utom äktenskapet. Ett genomförande av utredningens förslag angående automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa barn som föds i (se avsnitt 8.3.1 och 8.3.2) innebär att barn i vissa fall förvärvar svenskt medborgarskap utan föräldrarnas medverkan. På så sätt markeras barnens egen samhörighet med . Detta innebär att barns ställning som självständiga individer med egna rättigheter i frågor om medborgarskap tillmäts en större betydelse än vad som är fallet enligt gällande ordning. Ett genomförande av såväl förslaget om automatiskt förvärv av medborgarskap i avsnitt 8.2.1 som förslagen i avsnitt 8.3.1 och 8.3.2 innebär en förstärkning av barnets rätt till svenskt medborgarskap. Eftersom ett automatiskt medborgarskapsförvärv sker direkt vid födelsen ligger dessa förslag även väl i linje med barnets rätt till ett medborgarskap från födelsen enligt artikel 7 i . Detta är av särskild betydelse när det gäller barn som vid födelsen inte förvärvar ett annat medborgarskap och som därför riskerar att bli statslösa. Ett genomförande av utredningens förslag om sänkta hemvistkrav för anmälan om svenskt medborgarskap för barn (se avsnitt 8.4.1) innebär att barn som växer upp i får möjlighet att förvärva svenskt medborgarskap tidigare än . Ett genomförande av förslagen om att förlänga den tid inom vilken statslösa barn födda i kan göra en anmälan om medborgarskap enligt 6 § MedbL (se avsnitt 8.3.3) och om att förlänga tiden inom vilken personer som fyllt kan göra en anmälan om medborgarskap enligt 8 § (se avsnitt 8.5.2), innebär en viss förstärkning av barns och ungas rätt till svenskt medborgarskap. Ett genomförande av förslaget till informationsinsatser kan antas leda till att fler barn än förvärvar svenskt medborgarskap (se avsnitt 8.6.1). Möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet Det är först genom svenskt medborgarskap som en individ får samma formella friheter, rättigheter och skyldigheter som övriga medborgare. Ett genomförande av de föreslagna ändringarna inne- bär dels att vissa barn som troligtvis inte annars skulle bli svenska medborgare förvärvar svenskt medborgarskap, dels att vissa barn blir svenska medborgare än . Ändringarna förväntas därför främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Genomförandet av förslaget att ett barn vars ena förälder är svensk medborgare alltid ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen (se avsnitt 8.2.1) innebär att kvinnor och män får lika möjligheter att föra över svenskt medborgarskap till barn. Detta innebär i sig en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Konsekvenser för den personliga integriteten När det gäller förslagen om automatiskt förvärv av medborgarskap för vissa barn som föds i med föräldrar utan svenskt medborgarskap (se avsnitt 8.3.1 och 8.3.2), så förutsätter dessa att från kan hämta in uppgifter om huruvida en förälder har permanent uppehållstillstånd. Utlämnande av personuppgifter från en myndighet till en annan är en form av behandling av personuppgifter och har vissa konsekvenser för den personliga integriteten. Uppgifter om beslut om uppehållstillstånd är sådana som i regel bör ha lämnats av den enskilde redan i samband med att han eller hon folkbokfördes. Uppgifterna som sådana kan generellt sett inte anses vara särskilt integritetskänsliga. Utredningen föreslår inte att ska ges direktåtkomst till uppgifter hos , vilket generellt anses innebära ett större ingrepp i den personliga integriteten än vad som är fallet när det gäller andra former av uppgiftsutbyte. Mot denna bakgrund måste konsekvenserna för den personliga integriteten anses vara begränsade. Beträffande barn med åtminstone en förälder som är EES- medborgare – men inte nordisk medborgare – eller sådan familje- medlem som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) kommer i regel att behöva kontrollera om personen i fråga har uppehållsrätt. Uppgifterna som behövs för denna bedömning ska hämtas från föräldrarna i fråga och behandlingen av dessa person- uppgifter sker således med samtycke. Inte heller dessa uppgifter kan anses integritetskänsliga. (Se vidare angående frågor om person- uppgifter och sekretess i avsnitt 8.3.1.) Ett genomförande av förslagen angående barn och unga förväntas inte medföra några övriga konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen. Det förutses inte heller medföra några konsekvenser av det slag som anges i 7 § förordningen om konsekvens- utredning vid regelgivning. De föreslagna författningsändringarna bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Något behov av särskilda informationsinsatser utöver de som föreslås i avsnitt 8.6.1 bedöms inte finnas. 12.5Kravet på permanent uppehållstillstånd när det gäller medborgare i länder inom EES m.fl. Utredningen har i avsnitt 9.3.2 föreslagit att 20 § andra stycket ska ändras. I fråga om medborgare i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) – dock inte medborgare i , , eller – och i fråga om sådana familjemedlemmar som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) ska vid tillämpningen av MedbL uppehållsrätt likställas med ett permanent uppehållstillstånd. Enligt nu gällande bestämmelse likställs permanent uppehållsrätt med ett permanent uppehållstillstånd. När det gäller begreppet familjemedlemmar, se avsnitt 9.3.1. Som anges nedan förutses förslaget innebära att vissa EES- medborgare och familjemedlemmar kommer att kunna bli svenska medborgare än vad som är möjligt enligt dagens regler. Antalet EES-medborgare och familjemedlemmar som ansöker om naturalisation eller gör anmälan om svenskt medborgarskap påverkas även av en del av utredningens andra förslag. När det gäller konsekvenserna av de förslagen har den föreslagna ändringen i 20 § andra stycket beaktats (se avsnitt 12.3.2 och 12.4.1). För att de samlade konsekvenserna av utredningens förslag inte ska överskattas har vid den uppskattning som gjorts i detta avsnitt utgåtts från gällande bestämmelser. Bedömning: Ett genomförande av förslaget kommer efter införandet att leda till en kostnadsökning för om . bör ersättas för kostnaden. Ett genomförande av förslaget kommer efter införandet att innebära ytterligare intäkter för staten om . Om den föreslagna ändringen genomförs kommer det att innebära att vissa EES-medborgare och familjemedlemmar kan bli svenska medborgare än vad som är möjligt enligt dagens regler (se vidare avsnitt 9.3.2). Det är inte möjligt att med någon säkerhet bedöma vilka närmare konsekvenser ändringen kommer att ha för det antal personer som söker och beviljas svenskt medborgarskap. Vissa uppskattningar kan dock göras. Den nya regleringen förväntas leda till att antalet naturalisationsansökningar ökar. Ökningen kan uppskattas till cirka 250 ansökningar det första respektive efter införandet, dvs. till sammanlagt 500 ansökningar. Efter detta inledande skede förväntas det dock bara bli fråga om att vissa EES-medborgare och familjemedlemmar kan naturaliseras något eller än vad som annars hade varit fallet. förväntas alltså inte på medföra att fler personer blir svenska medborgare, vare sig eller sammanlagt. De gjorda uppskattningarna stämmer överens med de bedömningar som gjort. Det ökade antalet ansökningar kommer att innebära en ökad arbetsbörda för dessa år. Kostnaden för att handlägga en ansökan uppskattas till . Kostnadsökningen för kan därför uppskattas till (1 500 x 250). bör ersättas för merkostnaden. Det ökade antalet naturalisationsansökningar efter införandet kommer att leda till ökade intäkter för staten i form av ansökningsavgifter. Ansökningsavgiften för naturalisation är som huvudregel och tas ut av alla sökande förutom statslösa som fått flyktingförklaring eller resedokument av svensk myndighet. Statens tillkommande intäkter på grund av ändringen kan uppskattas till (1 500 x 250). Ett genomförande av förslagen bedöms inte i övrigt innebära några konsekvenser av det slag som anges i 14 § kommittéförordningen. Bedömning: Ett genomförande av förslaget kommer att främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. Det är först genom svenskt medborgarskap som en individ får samma formella rättigheter och skyldigheter som övriga medborgare. I den mån den föreslagna ändringen innebär att EES-medborgare och familjemedlemmar kan bli svenska medborgare än förväntas ändringen därför främja möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet. I övrigt förutses ett genomförande av förslaget inte medföra några andra konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommitté- förordningen. Det förutses inte heller medföra några konsekvenser av det slag som anges i 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Ett genomförande av förslaget förväntas inte ha några särskilda konsekvenser för barn och ungdomar. Den före- slagna regleringen bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Något behov av särskilda informationsinsatser bedöms inte finnas. 12.6Återfående av svenskt medborgarskap Utredningen har haft i uppdrag att utarbeta författningsförslag som gör det möjligt för tidigare svenska medborgare som förlorat sitt medborgarskap enligt medborgarskapslag, när de förvärvade ett annat medborgarskap, att återfå det svenska medborgar- skapet. Utredningens förslag innebär att dessa personer ska återfå svenskt medborgarskap om de anmäler önskemål om det. En anmälan ska som huvudregel göras hos . En anmälan som avser medborgare i , , eller ska i stället göras hos . Bedömning: Ett genomförande av förslaget kommer att leda till en kostnadsökning för , med efter införandet, med under det därpå följande året och därefter med . bör ersättas för kostnaderna. Ett genomförande av förslaget innebär även vissa marginella kostnadsökningar för länsstyrelserna, som ryms inom ramen för befintliga anslag. Ett genomförande av förslaget kommer att innebära ytterligare intäkter för staten med efter införandet, under det därpå följande året och därefter . Det saknas uppgift om hur många personer som skulle kunna ansöka om att återfå sitt svenska medborgarskap enligt den föreslagna regleringen. till gavs dock i princip samma grupp personer en tidsbegränsad möjlighet att återfå svenskt medborgarskap genom anmälan. gjorde sammanlagt 5 575 personer anmälningar om återfående av svenskt medborgarskap. Mot den bakgrunden har gjort uppskattningen att det, om förslaget genomförs, kan bli fråga om något tusental anmälningar, varav cirka 1 000 under det första året (inklusive de anmälningar gällande nordiska medborgare som ska ges in till ). Utredningen bedömer det vara osannolikt att antalet nya ärenden skulle överstiga det antal som angett. kan det sammanlagda antalet anmälningar uppskattas till 500 ärenden, och det årliga antalet ärenden därefter kan uppskattas till 250. kan antalet anmälningar förväntas avta ytterligare. Av antalet anmälningar kan uppskattningsvis förutses göras hos någon av de länsstyrelser som enligt 3 § medborgarskaps- förordningen (2001:218) är behöriga att pröva anmälningar om svenskt medborgarskap. Med hänsyn till ärendenas karaktär bör de inte kräva en alltför stor arbetsinsats. Enligt uppgift från uppgår den genomsnittliga kostnaden för att handlägga ett ärende om anmälan om svenskt medborgarskap för barn till . Handläggningen av ett ärende om återfående av svenskt medborgarskap kan förväntas innebära motsvarande kostnad. Mot den bakgrunden kan kostnaden för handläggning av ärendena enligt utredningens förslag uppskattas till efter införandet. Kostnaden under det därpå följande året kan uppskattas till och därefter till . bör ersättas för dessa kostnader. Den sammanlagda kostnaden för länsstyrelsernas handläggning av ärendena kan uppskattas till efter införandet, under det därpå följande året och därefter . Dessa kostnader för länsstyrelserna bör dock rymmas inom ramen för nuvarande anslag. För anmälningarna ska en avgift om tas ut (jfr 11 § medborgarskapsförordningen). Förslaget kommer därför att leda till ökade intäkter för staten i form av anmälningsavgifter. Statens tillkommande intäkter på grund av förslaget kan uppskattas till efter införandet av anmälnings- möjligheten, under det därpå följande året och därefter cirka 44 000 . Ett genomförande av förslagen bedöms inte i övrigt innebära några konsekvenser av det slag som anges i 14 § kommittéförordningen. Ett genomförande av förslaget förväntas inte medföra några konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen eller 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslaget förväntas inte ha några särskilda konsekvenser för barn och ungdomar. Den föreslagna regleringen bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. och förväntas på sedvanligt sätt informera om möjligheten till återfående av svenskt medborgarskap och något behov av särskilda informationsinsatser bedöms inte finnas. 12.7Konsekvenser av utredningens övriga förslag Utredningens övriga förslag bedöms inte ha några konsekvenser av det slag som anges i 14 eller 15 § kommittéförordningen eller 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslagen förväntas inte ha några särskilda konsekvenser för barn och ungdomar. Den reglering som utredningen har föreslagit bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Inga behov av speciella informationsinsatser bedöms finnas. 12.8Sammanställning av intäkter och vissa kostnader samt finansiering Förslag: Genomförandet av utredningens förslag ska finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 13 (Integration och jämställdhet). Som framgått innebär utredningens förslag kostnader för bl.a. kommunerna, och . Flera av utredningens förslag bedöms leda till ytterligare intäkter för staten i form av avgifter för ansökan eller anmälan om svenskt medborgarskap. För att ge en övergripande bild av intäkterna och vissa av kostnaderna har de sammanställts nedan. Tabell 12.3 Ökade intäkter till staten i form av avgifter I vissa delar har utredningen bedömt att ett förslag kommer att leda till kostnader för , men att dessa kostnader ryms inom befintliga anslagsramar. Också sedda tillsammans bedöms dessa kostnader rymmas inom ramen för befintliga anslag. Så är också fallet när det gäller de kostnader som bedöms uppkomma för de allmänna förvaltningsdomstolarna till följd av de överklaganden av och beslut som föranleds av utredningens förslag. Genomförandet av utredningens förslag bör finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 13 (Integration och jämställdhet). Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Det svenska medborgarskapet är det viktigaste rättsliga förhållandet mellan medborgaren och staten. Medborgarskapet innebär friheter, rättigheter och skyldigheter. Det är en grund för folkstyrelsen och står för samhörighet med . I denna lag regleras hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Paragrafen, som är ny, är en s.k. portalparagraf. Övervägandena finns i avsnitt 3.7. I första stycket fastslås medborgarskapets grundläggande betydelse. Bestämmelsen påverkar inte tillämpningen av lagens materiella bestämmelser angående förvärv och upphörande av svenskt medborgar- skap. En utförlig redogörelse för medborgarskapets innebörd återfinns i avsnitt 3.7. Av 29 § andra stycket framgår att innehållet i 1 § första stycket ska förmedlas till nya svenska medborgare vid medborgarskaps- ceremonier. I andra stycket upplyses om att lagen innehåller bestämmelser om hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen Ett barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen, om 1.en förälder till barnet är svensk medborgare, 2.en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin 3.barnet föds i och en förälder till barnet dels är folkbokförd i , dels har permanent uppehållstillstånd här i landet, eller 4.barnet föds i och inte förvärvar något annat medborgarskap vid födelsen samt en förälder till barnet dels är folkbokförd i , dels har permanent uppehållstillstånd här i landet. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar ett barn vid födelsen förvärvar svenskt medborgarskap. Detta reglerades tidigare i 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.1, 8.3.1 och 8.3.2. Enligt första punkten förvärvar ett barn svenskt medborgarskap vid födelsen om en förälder till barnet är svensk medborgare. Bestämmelsen bygger på tidigare 1 § första stycket, första till tredje punkten, och andra stycket. Ändringen innebär att ett barn som föds utomlands förvärvar svenskt medborgarskap även om föräldrarna inte är gifta med varandra och endast fadern, eller en förälder enligt 1 kap. 9 § , är svensk medborgare. Det saknar alltså betydelse vilken förälder som har svenskt medborgarskap. Av 1 kap. föräldra- balken framgår vilka som ska anses vara barnets föräldrar. Ändringen medför att barn som tidigare kunde förvärva medborgarskap genom anmälan enligt den numera upphävda 5 § MedbL i stället förvärvar medborgarskap automatiskt vid födelsen. Detsamma gäller vissa av de barn som tidigare förvärvade svenskt medborgarskap genom s.k. legitimation enligt den numera upphävda 4 §. Enligt andra punkten förvärvar ett barn svenskt medborgarskap vid födelsen om en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin död. Bestämmelsen bygger på tidigare 1 § första stycket, fjärde och femte punkterna, och andra stycket. Ändringen innebär att om endast fadern, eller en förälder enligt 1 kap. 9 § , är svensk medborgare och denne avlider innan barnet föds, förvärvar barnet svenskt medborgarskap även om barnet föds utomlands och den avlidne inte var gift med barnets mor. vidare att det av bestämmelsen framgår att barnet förvärvar svenskt medborgarskap även om endast modern är svensk medborgare och hon avlider innan barnet föds, jfr 2 a § lagen (1987:269) om kriterier för bestämmande av människans död. Det saknar alltså betydelse vilken av barnets föräldrar som varit svensk medborgare men avlidit före barnets födelse. Bestämmelsen i tredje punkten är ny och innebär att ett barn som föds i förvärvar svenskt medborgarskap om en förälder till barnet vid barnets födelse är folkbokförd i och har permanent uppehållstillstånd här i landet. Av 20 § framgår att kravet på permanent uppehållstillstånd inte gäller personer som är medborgare i , , eller . För att ett barn till en medborgare i något av dessa länder ska förvärva svenskt medborgarskap krävs alltså endast att barnet föds i och att föräldern är folkbokförd här . Av nämnda paragraf framgår vidare, i fråga om övriga EES-medborgare och sådana familjemedlemmar som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716), att uppehållsrätt ska likställas med ett permanent uppehållstillstånd. Det innebär att dessa personers barn, som föds i , även förvärvar svenskt medborgarskap om en av föräldrarna har varit folkbokförd i och har uppehållsrätt. Se vidare kommentaren till 20 §. Även fjärde punkten innehåller en ny bestämmelse om barns förvärv av medborgarskap när en förälder till barnet är folkbokförd i landet och har permanent uppehållstillstånd här. Bestämmelsen innebär att ett barn som föds i och som inte förvärvar något annat medborgarskap vid födelsen, förvärvar svenskt medborgarskap om en förälder till barnet är folkbokförd här i landet och har permanent uppehållstillstånd. För barn som inte förvärvar något annat medborgarskap vid födelsen krävs alltså inte att barnets förälder varit folkbokförd i som krävs när det gäller andra barn (jfr tredje punkten). Se även kommentaren till tredje punkten angående innebörden av 20 §, som gäller på motsvarande sätt i fråga om denna bestämmelse. De nya bestämmelserna i tredje och fjärde punkten innebär att , när ett nyfött barn ska registreras i folkbokföringen, i vissa fall kommer att behöva hämta in uppgifter om huruvida någon av föräldrarna har uppehållsrätt eller permanent uppehålls- tillstånd i . En EES-medborgares uppehållsrätt i kontrolleras visserligen i samband med dennes folkbokföring här, men uppehållsrätten kan därefter ha upphört. familjemedlemmar som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen. För att kunna bedöma om barnet förvärvat svenskt medborgarskap på grund av en förälders uppehållsrätt måste därför hämta in kompletterande uppgifter från föräldrarna. Uppgifter om permanent uppehållstillstånd kan däremot erhållas från . (Se vidare avsnitt 8.3.1.) Registreringen i folkbokföringen har inte någon betydelse för barnets medborgarskapsförvärv som sådant. Om förutsättningarna för förvärv är uppfyllda blir barnet alltså svensk medborgare vid födelsen oavsett om medborgarskapet registreras i folkbokföringen. Förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan Ett barn, som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst, förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehålls- tillstånd och hemvist här i landet. Anmälan ska ske innan barnet har fyllt . Paragrafen reglerar möjligheten för statslösa barn, som fötts i , att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.3. Bestämmelsen i andra stycket ändras så att en anmälan kan göras till dess att barnet har fyllt . Enligt tidigare bestämmelse skulle anmälan ske innan barnet hade fyllt . Att även barn till den som förvärvar svenskt medborgarskap enligt 6 § i vissa fall blir svenska medborgare följer av 10 §. Ett barn som inte har svenskt medborgarskap förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har 1.permanent uppehållstillstånd i , och 2.hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, . Anmälan ska ske innan barnet har fyllt . Om barnet har fyllt och har utländskt medborgarskap, krävs för förvärv av svenskt medborgarskap att barnet samtycker därtill. Sådant samtycke behövs dock inte om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Paragrafen ger barn som har permanent uppehållstillstånd i en möjlighet att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan efter viss tids hemvist här i landet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.1. Ändringen i första stycket andra punkten innebär att kravet på hemvist i sänks från till . För statslösa barn sänks kravet från till . En utlänning som har fyllt arton men inte tjugoett år förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan, om han eller hon har 1.permanent uppehållstillstånd i , och 2.hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, ifråga om den som är statslös, . Paragrafen ger vissa personer en möjlighet att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Ändringen innebär en anpassning till artikel 1.2 i FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12).