sou · H1B349 · 2013-06-25 00:00:00 — Sammanfattningsvis anser jag att utredningen måste fullständigas med en kartläggning av hur tillämpningen av den fria kvoten och övrig nominering av nämndemän kommer att handhas av kommuner och landsting med utgångspunkt från valkriterierna för en lämplig nämndeman. Dessa ska ju inte basera sig på olika meriter i ett CV utan mer på personliga egenskaper. Hur kan man se till att nämnde- männen får demokratisk legitimitet och representerar ett tvärsnitt av befolkningen? Ska det vara möjligt att positivt särbehandla t.ex. yngre sökande med hänsyn till lagen om åldersdiskriminering? Ut- redningens förslag lämnar öppet för hur valförsamlingarna skall hand- lägga valet av nämndemän vilket kan ge olika tolkningar av kraven i olika domstolar och delar av landet. Därmed ökar rättsosäkerheten för varje kandidat som vill komma ifråga som nämndeman. Nuvarande system av val av nämndemän kan utvecklas genom och domstolarnas medverkan. Nämndemanna- organisationen kan även bidra till utvecklingsarbetet genom nämnde- mannaföreningarna vid respektive domstol. De politiska partierna har vid sitt nomineringsarbete alltid tillämpat de av utredningen före- slagna valkriterierna med den personkännedom som partierna har utan en kostsam byråkratisk organisation. Antalet nämndemän i våra domstolar Det andra förslaget till förändring är att nämndemän inte längre ska medverka vid kammarrätt och hovrätt samt endast två nämndemän ska medverka i underrätter. Jag delar inte utredningens uppfattning om att vi inte skall ha nämndemän vid kammarrätt och hovrätt och att antalet nämndemän vid underrätter ska vara två i stället för nu- varande tre. Förslaget innebär att antalet mål där nämndemännen medverkar kommer att minska avsevärt. Dessutom föreslår utredningen att varje nämndeman ska tjänstgöra per kalenderår och ska inte, annat om särskilda skäl föreligger, tjänstgöra under ett kalenderår. I och för sig ett rimligt förslag. Utredningen före- slår också att enklare mål kan avgöras utan nämnd vilket jag instäm- mer i. Jag frågar mig dock om det är rimligt att med dessa antaganden och förslag tro att vi kommer att ha ett nämndemannainstitut som uppfyller de krav på insyn som ställs i kommittédirektiven. När det gäller nämndemannamedverkan i kammarrätt och hovrätt konsta- terar utredningen att de juridiska frågeställningarna i vissa mål har, i takt med samhällsutvecklingen, blivit så juridiskt komplicerade att det kan vara svårt att sätta sig in i målet för en icke yrkesutbildad domare. Utredningen menar vidare att det i rättsligt svåra mål förut- sätts ett visst yrkesrelaterat kunnande hos domaren som medför att mervärdet av nämndemannamedverkan är begränsat. Vanligtvis i andra sammanhang framhålls att nämndemännen inte ska vara jurister utan de ska utöva den insyn som krävs från samhällets sida i rättssystemet. Således håller jag inte med om motivet att avsaknaden av kunskaper inom juridiken gör att nämndemännen inte tillför något mervärde i kammarrätt och hovrätt. männen har inte den uppgiften i vare sig tingsrätt/förvaltningsrätt eller kammarrätt/hovrätt. Jag hävdar att det i takt med samhälls- utvecklingen krävs en ännu större insyn från allmänhetens sida i domstolarnas rättstillämpning. Vi har ett bra exempel i förvaltnings- rätten och migrationsdomstolarna där vi dagligdags har att pröva om juridiken och samhällets uppfattning går i takt. Lagtexten styr omfattningen av nämndemännens medverkan i domstolarna. Det känns oroande att den föreslagna författnings- texten ofta använder skrivningen Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och två nämndemän. Begreppet får medför en osäkerhet när nämndemanna-medverkan ska tillämpas. Jag befarar att möjligheten för nämndemannamedverkan blir beroende av dom- stolens inställning till nämndemannainstitutet. Jag började mitt yttrande med att notera att har vi fått ta del av tre utredningar som berör nämndemannamedverkan och därmed samhällets insyn i våra domstolars rättsutövning. Tyvärr får utredningarna, så även den här utredningen, karaktär av internutred- ningar eftersom alla experter (förutom undertecknad) är jurister och mer eller mindre knutna till domstolarna. Utredningens förslag handlar om en fundamental funktion i vårt rättssystem dvs. hur samhället utövar insyn i rättssystemet. Om samhället får en försämrad insyn i förhållande till dagens ordning har vi också tappat ett månghundraårigt välfungerande rättssystem med nämndemän som deltar fullt ut i den dömande verksamheten. Min uppfattning är att samhällets behov av insyn inte har minskat utan snarare ökat med samhällets utveckling på olika nivåer. Jag anser också att betänkandet inte får bli början till slutet för detta system efter- som utredningsförslaget har stora brister i kartläggningen av betyd- elsen av nämndemän på olika nivåer i våra domstolar. Jag föreslår att betänkandet kompletteras med en utredning om vilka långsiktiga konsekvenser nyordningen med ett nytt nomi- neringssätt av nämndemän medför och därmed också tillämpning av valkriterierna dvs. en analys av vilka konsekvenser detta skulle få på den kommunala demokratin . 1963:156 med förslag till lag om ändring i , m.m. 1969:44 med förslag till lag om ändring i m.m. 1971:14 med förslag till lag om skatterätt och länsrätt, m.m. 1973:90 Förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 1974:79 med förslag till lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt, m.m. 1975/76:153 med förslag till lag om ändring i rättegångs- balken m.m. 1978/79:11 med förslag till ändring i delgivningslagen (1970:428), m.m. 1978/79:40 med förslag till lag om bötesverkställighet m.m. Prop. 1982/83:41 om ändringar i m.m. 1982/83:126 om underrätternas sammansättning m.m. Prop. 1984/85:178 om domstolarna och eko-brotten m.m. Prop. 1985/86:23 om ändring i m.m. (företagsbot) Prop. 1985/86:80 om ny förvaltningslag 1986/87:1 om äktenskapsbalk m.m. 1986/87:89 om ett reformerat tingsrättsförfarande Prop. 1987/88:138 om val av nämndemän, m.m. 1988/89:95 om ändringar i m.m. Prop. 1990/91:80 om rättsskipning i socialförsäkringsmål 1990/91:117 Regeringens proposition om en ny kommunal- lag 1991/92:30 om en särskild 1992/93:216 om prövningstillstånd i hovrätt och instansord- ningen i utsökningsmål 1994/95:27 Fortsatt reformering av instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna 1996/97:133 Domstols sammansättning m.m. 1999/2000:26 Effektivisering av förfarandet i allmän domstol 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden 2004:05:131 En modernare rättegång – reformering av processen i allmän domstol 2005/06:99 Nya vårdnadsregler 2005/06:180 Ett stärkt nämndemannainstitut . 2008/09:22 Vissa socialförsäkringsfrågor Prop. 2009/10:237 Ny delgivningslag 2011/12:107 Samverkan mellan kommuner om samhällsorien- tering m.m. 2012/13:45 En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess Prop. 2012/13:132 Tolkning och översättning i brottmål betänkande 1982/83:32 om underrätternas samman- sättning m.m. (prop. 1982/83:126 jämte bilagor) betänkande 1993/94:4 Processrättsliga frågor betänkande 1994/95:6 Instansordningen i förvalt- ningsmål betänkande 1996/97:17 Domstols sammansättning SOU 1926:31 Rättegångsväsendets ombildning SOU 1974:96 En öppnare domarbana SOU 1994:99 Domare i – utgångspunkter för fortsatt utredningsarbete SOU 2002:61 Framtidens nämndemän SOU 2009:56 Den nya migrationsprocessen SOU 2011:42 En reformerad domstolslagstiftning SOU 2012:52 Bostadstaxering – avveckling eller förenkling SOU 2012:82 Hyres- och arrendetvister SOU 2012:93 En modernare rättegång II – en uppföljning SOU 2013:17 Brottmålsprocessen Ds 1995:17 Remissammanställning domarutrednings betänkande (SOU 1994:99) Ds 1996:40 Översyn av förvaltningsprocessen Ds 1997:25 Jurymedverkan och fallet – En översyn och analys Ds 2013:2 Delaktighet – utmaningar för jämställdhet, demokrati och integration Dir. 2000:79 Nämndemän – rekrytering m.m. Dir. 2013:49 Specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen NJA II 1934 s. 504 Lag om ändrad lydelse av 1 kap. 2 § rättegångs- balken DV 1986:4 Underrätternas sammansättning, rätten till offentlig försvarare DV rapport 1989:2 Nämndemannakårens sammansättning DV rapport 1992:4 Rekrytering av nämndemän – Förslag till nya ersättningsnormer DV rapport 2007:2 Nämndemannakårens sammansättning – Kart- läggning av kåren samt utvärdering av rekryteringsarbetet valet Rapport dnr 274-1998, Uppdrag till att utarbeta en plan för utbildning av nämnde- män, m.m. Genomförda särskilda informationsinsatser i syfte att få till stånd en bredare rekrytering av nämndemän, , dnr 959-2010 Rekrytering av nämndemän – Förslag till nya ersättningsnormer, , dnr 959-2010 Folkvaldas villkor i kommunfullmäktige – en studie om represen- tativitet, avhopp och synen på uppdraget, SCB, Demokratisk rapport 15, 2013 Andenæs, Norsk straffeprosess, fjärde upplagan, Universitetsforlaget, 2009 Diesen, Lekmän som domare, 1996, Juristförlaget (Diesen) Diesen, För och emot nämndemän, Juridisk årgång 23 2011–12 nr 3, s. 531-546 (Diesen 2011) Fitger m.fl., , version , Zeteo m.fl., Nya , jämte lagen om dess införande med kommentar, 1949, med söner m.fl., Grundlagarna, RF, SO, RO, version , Zeteo , Straffeprocess Grundlæggande regler og principper, 6. udgave 2007, Forlaget , () m.fl., Straffeprocessen, andra utgåvan, Forlaget , (m.fl.) m.fl., Förvaltningsprocesslagen m.m., En kommentar, version , Zeteo Välkommen – Nämndeman i tingsrätt och hovrätt Välkommen – Nämndeman i förvaltningsrätt och kammarrätt Nämndeman i tingsrätt och hovrätt Nämndeman i förvaltningsrätt och kammarrätt – Nämndemän och vissa andra uppdragstagare, Ersättning till nämndemän, jurymän, intresseledamöter, värderings- tekniska ledamöter, särskilda ledamöter i mark- och miljödom- stol, m.fl. Säkerhetsinformation för dig som är nämndeman, Frågor och svar, Rapportering av nämndemännens/uppdragstagares arvoden och ersättningar, 2003:3 Betänkande av kommittén för utveckling av domstolsväsendet Regeringens proposition 85/2008 rd med förslag till revidering av bestämmelserna om tingsrätternas sammansättning betänkande 1/2008 rd publikation 17/2013 Reformprogram för rätts- vården 22 2006-2007 Om lov om endringer i domstolloven mv. NOU 2002:11 Dømmes av likemenn NOU 2011:13 Juryutvalget – Når sant skal skrives Domstolsstyrelsens vägledning till lekmannadomare, () Veiledning for lekdommere, 2010, Domstolsadministrasjonen, () Brev från Domstolsadministrasjonen till samtliga kommuner daterat , referensnr 201000351-33 () En särskild utredare ska genomföra en översyn av nämndemanna- systemet. Utredaren ska överväga åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upp- rätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. I uppdraget in- går att överväga åtgärder för att säkerställa att de som tjänstgör som nämndemän är lämpliga för uppdraget, skapa moderna tjänstgörings- och ersättningsvillkor för upp- draget, förbättra informationen till och grundutbildningen av nämnde- män, och göra nämndemännens medverkan i domstolarna mer ändamåls- enlig. Utifrån sina överväganden ska utredaren lämna de förslag till för- ändringar som bedöms lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Nämndemannasystemet ska bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna genom att nämndemän – i egenskap av allmänhetens representanter – får insyn i, och inflytande över, dom- stolarnas avgöranden. Med denna funktion medverkar nämndemän i avgöranden av dels brottmål och familjemål i tingsrätt och hov- rätt, dels vissa typer av mål i förvaltningsrätt och kammarrätt. För att nämndemännen ska anses vara allmänhetens represen- tanter krävs det att nämndemannakåren speglar sammansättningen av befolkningen i fråga om ålder, kön och etnisk bakgrund. För att kunna bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för dom- stolarna krävs det också att de enskilda personer som utses till nämndemän är lämpliga för uppdraget. Behovet av en översyn av nämndemannasystemet Nämndemannasystemet har gamla traditioner i och det finns en bred politisk enighet om att systemet har en viktig demokratisk funktion i den dömande verksamheten. har nämndemannasystemet utvärderats och reformerats i olika omgångar. En återkommande utmaning har varit att skapa en allsidigt sammansatt nämndemannakår. Den senaste översynen av systemet gjordes av , som lämnade sitt betänkande (SOU 2002:61). Den efterföljande reformen genomfördes och syftade till att skapa dels en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren, dels garantier för att den som tjänstgör som nämndeman är lämplig för uppdraget (prop. 2005/06:180). Den gällande ordningen är att nämndemän utses av kommun- och på förslag av de politiska partier som är representerade i församlingarna. Vid den senaste reformen genom- fördes inga förändringar av rekryteringsförfarandet. I proposi- tionen uttalades dock att förändringar av rekryteringsförfarandet skulle föreslås om de nominerande och väljande organen misslyckas med att rekrytera en allsidigt sammansatt nämndemannakår. års och nämndemannaval genomförde Dom- stolsverket informationsinsatser, riktade till dem som rekryterar nämndemän och till allmänheten, i syfte att skapa en mer allsidig sammansättning. stolsverket hur fullmäktigeförsamlingarna och de politiska partierna arbetade med rekryteringen av nämndemän. I en rapport konstaterade att nämndemännen alltjämt är betyd- ligt äldre än ett genomsnitt av befolkningen. inledde en kartlägg- ning av behovet av att reformera nämndemannasystemet. Ett antal berörda aktörer, bl.a. vissa domstolar och kontaktpersoner för de politiska partierna, fick tillfälle att lämna skriftliga synpunkter om reformbehovet. Justitieministern bjöd därefter in berörda aktörer till ett uppföljande samtal. kartläggning visar att det bland berörda aktörer finns en bred enighet om behovet av en översyn av nämndemannasystemet. har det också i den allmänna debatten riktats kritik mot nämndemanna- systemet, bl.a. när det gäller rekryteringen och lämplighetskontrollen. Mot denna bakgrund är det angeläget att genomföra en översyn av nämndemannasystemet med den övergripande målsättningen att skapa ett modernt system som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Översynen bör inriktas på rekryteringsförfarandet, villkoren för uppdraget, informationen till och grundutbildningen av nämndemän, reglerna om entledigande och avstängning samt frågan om i vilka mål och domstolsinstanser nämndemän bör delta. Frågorna är tätt samman- kopplade med varandra och översynen behöver därför genomföras med ett helhetsperspektiv. Uppdraget att skapa ett modernt nämndemannasystem I gäller att nämndemän utses genom val av en lokal politisk församling. Som nämnts ovan utses nämndemännen på förslag av de politiska partier som är företrädda i kommun- och . Det finns inget krav på partimedlemskap för att komma i fråga för uppdraget men de allra flesta nämndemän är politiskt aktiva. I ett internationellt perspektiv finns det två metoder för att utse lekmän i domstol. Den ena är valmetoden som tillämpas i och i andra nordiska länder. Den andra är lottningsmetoden, som används i bl.a. . Vid den senaste reformen infördes ett lagfäst lämplighetskrav för den som ska utses till nämndeman. Endast den bör utses till nämndeman som är lämplig för uppdraget med hänsyn till omdömes- förmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter. Vid val av nämndemän ska eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bak- grund och yrke. Vid kartläggning framfördes förslag om att reformera rekryteringen i syfte dels att föryngra nämndemanna- kåren, dels att bredda rekryteringen utanför den partipolitiska kretsen, exempelvis genom införande av en s.k. fri kvot. Vidare framfördes att det är en vanligt förekommande uppfattning att det finns en risk för att nämndemännen ägnar sig åt partipolitik i sitt dömande eftersom de är politiskt tillsatta. I den allmänna debatten har det framförts krav på att valförsamlingarna ska kunna kon- trollera nämndemannakandidater i belastningsregistret. Nämndemän utses av lokala folkvalda församlingar. Dessa organ har demokratisk förankring i varje domstolsområde och allmänheten kan genom allmänna val påverka deras sammansätt- ning. Syftet är att därigenom säkerställa att nämndemännen är allmänhetens representanter i domstolarna. Valsystemets legitimitet kräver dock att den faktiska rekryteringen går till på ett sätt som gör att allmänheten upplever att nämnde- männen är deras representanter. Rekryteringsförfarandet behöver därför vara öppet och innehålla garantier för att de som utses till nämndemän är lämpliga för uppdraget och så långt möjligt svarar mot ett genomsnitt av befolkningen när det gäller kön, ålder och etnisk bakgrund. De politiska partierna bedriver ett omfattande arbete med att rekrytera nämndemän. Det kan förutsättas att partierna strävar efter att rekrytera lämpliga personer som är väl insatta i att uppdraget går ut på att döma efter lagen och inte företräda partiets ståndpunkt i domstolarna. För att upprätthålla systemets legitimitet kan det dock finnas behov av att tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Utredaren ska överväga olika åtgärder för att reformera rekryteringen av nämndemän med målsättningen att dels säkerställa att nämndemannakåren får en allsidig samman- sättning, dels skapa garantier för att de som blir nämndemän är lämpliga för uppdraget, och tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt upp- drag. Moderna villkor för nämndemannauppdraget En nämndeman tjänstgör och i förarbetena uttalas att en nämndeman bör tjänstgöra . Den som tjänst- gör som nämndeman får normalt ett sammanträdesarvode om och blir därutöver ersatt för eventuell inkomstförlust och resekost- nader som uppkommer på grund av tjänstgöringen. Vid kartläggning framfördes att villkoren för uppdraget kan utgöra hinder mot en föryngring av nämnde- mannakåren. Tjänstgöringen upplevs ofta som omfattande och svårplanerad för bl.a. yrkesverksamma och småbarnsföräldrar. Vidare framfördes att antalet tjänstgöringsdagar kan variera stort mellan enskilda nämndemän. Det framkom också att dom- stolarna av praktiska skäl ofta använder nämndemän som är pen- sionerade för brådskande mål och mål som beräknas pågå över . Vidare framkom att det förekommer att domstolar av olika skäl inte kallar nämndemän som är bosatta långt ifrån domstolen. När det gäller ersättningsvillkoren uttrycktes behov av vissa för- bättringar, bl.a. införande av övertidsersättning. Moderna tjänstgörings- och ersättningsvillkor för uppdraget lägger grunden för möjligheterna att rekrytera en nämndemannakår som till sin sammansättning speglar befolkningen. Det är av stor vikt att nämndemannauppdraget kan utföras vid sidan av en heltidssyssel- sättning och att det går att kombinera med att vara förälder. För att förverkliga målsättningen med en allsidigt sammansatt nämnde- mannakår är det viktigt att alla de nämndemän som har valts också tjänstgör i domstolen. Det är även viktigt för att bibehålla den demokratiska förankringen om domstolens nämndemän har valts av olika valförsamlingar. får strävandena efter en jämn tjänstgöring bland nämndemännen inte leda till alltför omfattande administration för domstolarna eller skapa hinder för domstolarnas handläggning av bl.a. brådskande mål. åtgärder för att säkerställa att nämndemännens tjänstgörings- villkor gör det möjligt för yrkesverksamma och föräldrar att åta sig uppdraget, åtgärder för att säkerställa att alla nämndemän som har valts också tjänstgör i domstolen, och behovet av att förändra nämndemännens ersättningsvillkor. Förbättrad information och grundutbildning har sammanställt information om nämndemanna- uppdraget som finns tillgänglig för dem som rekryterar nämnde- män och för dem som är intresserade av uppdraget. De enskilda domstolarna har hand om den fortlöpande informationen till de nämndemän som tjänstgör vid domstolen. Det är också de enskilda domstolarna som tillhandahåller den introduktionsutbildning som erbjuds nyvalda nämndemän. Vid kartläggning framfördes att det före- kommer att nämndemän lämnar sitt uppdrag för att de inte kände till villkoren för uppdraget. Vidare framfördes att den fort- löpande informationen från domstolarna borde förbättras. Det framfördes också att den erbjudna introduktionsutbildningen vari- erade i kvalitet beroende på domstol och att det ofta lämnas åt den enskilda juristdomaren att ge nämndemännen den utbildning som krävs för uppdraget. Vidare framfördes att domstolarnas admini- stration kring nämndemännen var omfattande, bl.a. på grund av sena återbud till tjänstgöringsdagar. Den som kandiderar till nämndeman ska vara väl insatt i vill- koren för uppdraget. Därigenom säkerställs att den som väljs till nämndeman också kan fullfölja uppdraget i praktiken. Den som tjänstgör som nämndeman ska också få sådan fortlöpande infor- mation som möjliggör planering av kommande tjänstgöring. Den grundutbildning som nämndemän behöver för att kunna utföra sitt uppdrag ska ges på lika villkor i hela landet och förläggas vid sidan av själva tjänstgöringen. Välfungerande kontakter mellan domstolarna och nämndemännen skapar flera positiva effekter. Domstolarna kan bedriva sin verk- samhet, bl.a. handläggningen av brådskande mål eller mål som pågår över , på ett smidigt och effektivt sätt. God informa- tion och gott bemötande från domstolarna gör vidare att nämnde- männen upplever att de värdesätts för sina insatser. Utredaren ska överväga åtgärder för att förbättra informationen om nämndemannauppdraget, förbättra den löpande informationen, och övriga kontakter, mellan domstolarna och nämndemännen, och förbättra nämndemännens grundutbildning. Tydligare regler om entledigande och avstängning Vid den senaste reformen infördes regler om entledigande och avstängning av nämndemän. En nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig ska entledigas av den domstol där han eller hon tjänstgör. En nämnde- man som blivit entledigad eller avstängd får överklaga beslutet till . Vid kartläggning framfördes att det borde krävas mindre för att entlediga nämndemän på grund av bristande lämplighet. Det efterfrågades också vägledning i fråga om vilka omständigheter som kan utgöra grund för entledigande. Vidare framfördes att det är tveksamt om en domstol kan entlediga en nämndeman på grund av omständigheter, t.ex. tidigare brottslighet, som varit kända för valförsamlingen. Endast om de enskilda personer som väljs och tjänstgör som nämndemän är lämpliga för uppdraget kan nämndemannasystemet bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Regelverket om entledigande och avstängning har varit i kraft och det är angeläget att överväga om reglerna är ända- målsenligt utformade. behovet av att ändra reglerna om entledigande och avstängning av nämndemän och föreslå eventuella förändringar av regel- verket. Ändamålsenlig nämndemannamedverkan i domstolarna I tingsrätt och hovrätt medverkar nämndemän i de flesta brottmål och familjemål. I förvaltningsrätt medverkar nämndemän i de flesta typer av mål medan de i kammarrätt från endast med- verkar i mål om tvångsomhändertagande. I underrätt deltar normalt tre nämndemän tillsammans med en juristdomare och i överrätt deltar två nämndemän tillsammans med tre juristdomare. Vid kartläggning framfördes förslag om bl.a. att avskaffa nämndemän i överrätt, att utvidga möjligheterna till att avgöra mål i underrätt utan nämndemän och att minska antalet nämndemän till två i underrätt. Vid nämndemannasystemets tillkomst medverkade nämndemän endast vid avgörande av brottmål. Därefter har nämndemännens medverkan gradvis ökat såväl när det gäller typer av mål som dom- stolsslag och instanser.