sou · H1B326 · 2013-04-19 00:00:00 — Utredningen vill istället understryka att varje enskilt regelverk som berör barns miljö, hälsa och säkerhet i förskolan är en viktig komponent och varje myndighet och tillsynsmyndighet har en omistlig roll i de delar av deras uppdrag som omfattar förskolan. Utredningen vill lyfta fram några exempel på områden som illustrerar detta. Det finns ett ökat behov av samverkan mellan olika myndigheter, inte minst mellan tillsynsmyndigheter, för att öka kunskapen om förhållandena inom förskolan. Det behövs även ett tydligt barnperspektiv inom varje relevant politikområde och särskilt måste förskolans stora betydelse beaktas. Även om de lagar och regler som sätter ramar för förskolebarnens miljö, hälsa och säkerhet gäller lika för samtliga verksamheter så ser förskolor olika ut. I många fall bedrivs förskolor i lokaler som är planerade och byggda för att rymma verksamhet för barn med tillhörande utegård, en del verksamheter bedrivs i högre grad utomhus, medan andra förskolor ryms i lokaler som ursprungligen varit en helt vanlig bostadslägenhet, vilket kan kräva särskilda insatser för att tillgodose kravet på t.ex. ett skäligt brandskydd. I takt med att s.k. nattis byggs ut har utredningen uppmärksammats på frågan om kravet på brandskydd i lokaler som används för detta ändamål och att frågan kan behöva analyseras vidare av berörda myndigheter. Säkerhet och risker inkluderar många olika situationer. Det kan handla om säkerheten för barn med allergier och känslighet för olika typer av födoämnen. I de allra allvarligaste fallen kan fel tallrik vid matbordet, okunskap eller slarv äventyra livet på ett barn. Just detta exempel omfattas av livsmedelslagstiftningen och belyser att frågan om säkerhet berör hela förskolan, såväl ledning, kökspersonal som måltidsansvariga pedagoger. Även annan personal vid sidan av pedagogerna, exempelvis ansvariga för inköp och upphandling, lokalvårdare och vaktmästare, spelar en viktig roll för att upprätthålla säkerheten. Det gäller inte minst hanteringen av kemikalier, elektronik eller trasiga produkter, men det är också viktigt att städning utförs på ett korrekt sätt för att hålla god hygien och minska risken för smittor. I en bullrig miljö försämras barnens och pedagogernas möjligheter att kommunicera på ett effektivt sätt och det finns goda skäl att utgå från att en god miljö i förskolan också främjar säkerheten i förskolan. Det finns också barn som av olika anledningar lever med skyddad identitet och förskolans rutiner för att hantera detta är utifrån det enskilda barnets säkerhet helt avgörande. Trafiksituationen runt förskolan är något som många tar upp och utredningen instämmer i att det är en angelägen fråga, inte minst för kommuner att fortsätta arbeta med och involvera de olika aktörer som ansvarar för och kan påverka detta område. Det är en fråga som både berör t.ex. kommunernas samhällsplanering och ansvariga för gator och trafik, kollektivtrafik, trafiksäkerhet och även polisen. Sammantaget anser utredningen att dessa faktorer stödjer utredningens förslag om att huvudmannen ska se till att det vid varje förskoleenhet bedrivs ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen, som utgår från det samlade regelverk som gäller och involverar all relevant personal. Till detta kommer de viktiga bestämmelserna om barngruppernas sammansättning och storlek. Utredningen konstaterar att frågor om barnsäkerhet inte omfattas av den befattningsutbildning som erbjuds förskolechefer eller förskollärarutbildningen. Utredningen har inte undersökt i vilken utsträckning huvudmännen anordnar egna utbildningar i säkerhet för personal och chefer inom förskolorna, men exemplen i kapitel 5 visar att kommuner erbjuder utbildning i hjärt-/lungräddning, första hjälpen m.m. För barnen anordnas t.ex. kurser om vad man gör när man går vilse. Inom flera organisationer så som t.ex. och finns kompetens och erfarenhet kring dessa frågor och civila samhället är en viktig resurs för att öka kompetensen och bör ha en roll i framtida utbildningssammanhang. Utifrån den statistik som med utredningens förslag kommer att finnas tillgänglig avseende barns olyckor och tillbud i förskolan kan framtida behov av utbildning bättre identifieras. Som framgår av kapitel 3 finns det flera myndigheter som har tillsyn över olika säkerhetsfrågor i förskolan. Flera myndigheter deltar i , som samordnas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I avsnitt 6.3 framhåller utredningen vikten av att lyfta gemensamma frågor myndigheter emellan. Utredningen uppfattar att inte fullt ut använder den potential som rådet har att arbeta förebyggande med barns säkerhet i olika miljöer. verksamhet är inte särskilt synlig på MSB:s webbplats. Utredningen har därför anledning att tro att rådet inte är så väl känt för förskolorna. Flertalet myndigheter som deltar i har publicerat informationsmaterial om barnsäkerhet på sina respektive webbsidor. Exempelvis har MSB publicerat boken säkerhet (2011) som innehåller flera exempel på systematiskt säkerhetsarbete. Berörda myndigheter eller bör, enligt utredningens mening, initiera ett arbete som syftar till att underlätta för förskolor att ta del av information om lagstiftningen, myndigheters informationsmaterial, föreskrifter och allmänna råd som berör ämnet. Det skulle kunna ske genom en gemensam webbsida eller en annan teknisk lösning som fyller samma funktion. Barns säkerhet, varför förskolebarn råkar ut för olyckor och tillbud och hur barn i förskolan kan erbjudas en säker miljö som är stimulerande och utvecklande är inte några stora frågor i den svenska forskningen. Det kan ha sin grund i att barnsäkerheten generellt sett är hög i och inte ses som ett problem- eller utvecklingsområde. Utredningen har dock uppmärksammat att forskning pågår inom olika områden. Movium, tankesmedja för hållbar stadsutveckling, har fått i uppdrag av regeringen att samordna och sprida kunskap om barns och ungas samspel med sin utemiljö. Moviums material behandlar bl.a. barns kreativa, pedagogiska och trygga miljöer. Vid bedrivs ett forskningsprojekt om säkerhetsarbete i praktiken i skolan. Projektet baseras på arbetsmiljölagens krav. Det kan vara av intresse att ta fram en forskningsöversikt avseende barnsäkerhet för att visa vad som finns och identifiera behov av ytterligare forskning. Utredningen menar att det föreslagna nationella rapporteringssystemet kommer att ge ett bättre underlag och också väcka frågor för framtida forskning om barnsäkerhet med fokus på barn i förskoleålder. En annan aspekt som lyfts fram av den referensgrupp som bistått utredningen är att olika gränsvärden som anges i säkerhetsföreskrifter i regel baseras på vad som är skadligt för vuxna. Det finns enligt referensgruppen begränsad forskning om vad som kan vara skadligt för flickor och pojkar. 9 Ikraftträdande och konsekvenser Utredningen bedömer, med beaktande av den fortsatta lagstiftningsprocessen, att förslaget bör träda ikraft . Den första årliga sammanställningen kan då lämnas till och nationell statistik publiceras första gången av 2016. Förslaget kräver inte några övergångsbestämmelser. Enligt kommittéförordningen (1998: 1474) ska utredningen göra en kartläggning av vilka ekonomiska och andra konsekvenser som utredningens förslag får. Enligt utredningens direktiv (dir 2012: 36) ska i första hand en analys göras över huruvida utredningens förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommunerna eller enskilda huvudmän. En beräkning av dessa ekonomiska konsekvenser ska redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten eller kommunerna ska utredaren även föreslå en finansiering. Utredningens syfte är att bättre kunna förebygga olyckor och tillbud i förskolan. Förslagen i denna utredning syftar till att öka barns säkerhet i förskolan. Med förslaget om ett målinriktat arbete samt ett nationellt rapporteringssystem ökar kunskapen angående omfattningen och orsakerna till olyckor och tillbud i förskolan. I takt med att kunskapen ökar så blir huvudmän och personal mer effektiva i det förebyggande arbetet och därför förväntas olyckor och tillbud på minska till antalet. Ett målinriktat arbete för säkerhet i förskolan i kombination med ett nationellt rapporteringssystem kan således i längden även innebära lägre kostnader för vården. Förslaget att huvudmännen ska se till att det bedrivs ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen är ett förtydligande av gällande lagstiftning. Förslaget ska säkerställa att arbetet med barnens säkerhet bedrivs i alla förskolor inom ramen för det redan befintliga kvalitetsarbetet. Förslaget innebär inte någon ny arbetsuppgift för förskolorna och medför ingen ökad kostnad för huvudmännen. Förslaget kommer att underlätta tillsynen av huvudmännens ansvar för utbildningen och innebär inget nytt uppdrag eller ökad kostnad för tillsynsmyndigheterna. Vid beredning av förslag som har ekonomiska konsekvenser för kommuner ska en bedömning göras om konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, av de kommunalekonomiska effekterna och om den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. De allra flesta kommuner har någon form av eget rapporteringssystem när det gäller olyckor och tillbud i förskolan. Dessa system ser dock olika ut till innehåll, omfattning, sammanställning och användning. Utredningen föreslår att huvudmannen ska göra en sammanställning av sina förskolechefers rapporter och lämna till . Utredningen föreslår att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om sammanställningens innehåll. Ett huvudsyfte med ett nationellt rapporteringssystem är att öka kunskapen om skaderisker för barn i förskolan och kunna öka och förbättra det förebyggande arbetet med att öka säkerheten, minimera antalet olyckor och därmed minska riskerna för skador. Utredningen väljer att definiera olycka som en skadehändelse som innebär att personalen bedömer att barnet behöver lämna förskolan och att vårdnadshavaren behöver ta över ansvaret för barnet. Ett tillbud innebär enligt utredningens mening en risk för att en olycka kunde ha skett. Utredningen föreslår att det är olyckor och tillbud enligt denna definition som ska utgöra utgångspunkten för rapporteringen. Kommunerna omfattas av ett antal lagstiftningar och regelverk som berör säkerheten i de kommunala förskolorna. Införandet av ett nationellt rapporteringssystem innebär inte ytterligare krav på det tekniska säkerhetsarbetet. Rapporteringen innebär endast att med kommunens oftast redan befintliga underlag bidra till den nationella statistiken på området. Mot denna bakgrund bedöms förslagen inte medföra några inskränkningar på det kommunala självstyret. När det gäller kostnader för rapporteringen bör finansieringsprincipen tillämpas. Utredningen har med utgångspunkt i underlag från två kommuner med omfattande rapporteringssystem, och , och i samråd med Fria förskolors samverkansorganisation samt en av de största enskilda huvudmännen, Pysslingen, beräknat den totala kostnaden för den årliga rapporteringen. Underlaget från dessa aktörer baseras på siffror . Vi har utifrån det underlag vi fått utgått från ett genomsnitt på 10 olyckor och 3 tillbud per hundra barn och år samt medellön och tidsåtgång enligt nedan. Vi har räknat med arbetstidskostnad för personal på förskola för att rapportera en olycka eller ett tillbud till förskolechef på förskolan. Medellön exklusive sociala avgifter och rapporteringen tar per olycka eller tillbud. arbetstidskostnad för den årliga rapporteringen från förskolechef till huvudman. Medellön exklusive sociala avgifter. Rapporteringen tar cirka . arbetstidskostnad för huvudmannens årliga sammanställning som förfarandet ser ut i dessa kommuner och hos många enskilda huvudmän . Medellön exklusive sociala avgifter. Sammanställningen tar cirka . Med de 472 161 barn som var inskrivna skulle den sammanlagda kostnaden för ett nationellt rapporteringssystem bli . Kommunerna bör kompenseras för dessa kostnadsökningar enligt finansieringsprincipen. De enskilda huvudmännen erhåller kompensation i det bidrag de tilldelas från hemkommunen enligt 8 kap. 21–22 §§ skollagen. Utredningens bedömning är att de två nämnda kommunernas rapporteringssystem redan omfattar den typ av information som det föreslagna nationella rapporteringssystemet kommer att kräva, varför det finns skäl att tro att kostnaderna inte kommer att överstiga dessa kommuners. Konsekvenser för små företag Enskilda huvudmän som bedriver förskola står under tillsyn av den kommun där den enskilda förskolan verkar. Utredningen menar att rapporteringssystemet i första hand ska användas för kvalitetsutveckling och har därför valt att föreslå att de enskilda huvudmännen själva ska rapportera direkt till . rapporterar många enskilda huvudmän olyckor och tillbud i någon form. Den ökade kostnaden för rapportering täcks av hemkommunen via det bidrag huvudmannen erhåller enligt 8 kap. 21–22 §§ skollagen. har enligt skollagen i uppdrag att på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet. Huvudmännen är skyldiga att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för uppföljning och utvärdering. har också ansvar för den nationella statistiken avseende skolväsendet. Av förordningen med instruktion för (2011:55) framgår bl.a. följande. Uppföljningen och utvärderingen ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering. Myndigheten ska också stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom bl.a. fortbildning, spridning av forskningsresultat och svara för andra nationella utvecklingsinsatser. Mot bakgrund av detta anser utredningen att ett uppdrag att samla in statistik över olyckor och tillbud i förskolan samt att återkoppla den samlade statistiken till förskolor och huvudmän omfattas av de uppdrag som har och att detta bör rymmas inom myndighetens befintliga anslagsramar. Utredningen har tidigare angett att syftet med ett nationellt rapporteringssystem i första hand är att ge underlag för kvalitetsutveckling. Utredningen bedömer det därför som tillräckligt att Skolinspektionen och kommuner kan ta del av samlade statistik och deras återkopplingar. har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter, , och därmed ge varje barn de rättigheter konventionen anger. Varje individ under räknas som barn. Då beslut fattas som rör barn ska en analys göras av de konsekvenser beslutet får för barn (prop. 1997/98:182). Utredningen bedömer att lagstiftning gällande ett målinriktat arbete i kombination med ett nationellt rapporteringssystem sammantaget kommer att fylla syftet med utredningen, dvs. att bättre kunna förebygga olyckor och tillbud i förskolan. Utredningens analyser och slutsatser har gjorts med ett systematiskt beaktande av både vad gäller barns rätt till utveckling och rätt till säkerhet. Utredningen har analyserat frågeställningar, slutsatser och förslag utifrån ett jämställdhetsperspektiv och konstaterar att det finns vissa skillnader mellan flickor och pojkar är det gäller risken för att råka ut för olyckor eller skadas i allmänhet och att det även gäller i förskolan. Förslagen i betänkandet ökar förutsättningar för att ytterligare få kunskap om detta och ökar möjligheterna att vidta åtgärder för att förbättra både flickors och pojkars säkerhet i förskolan. 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 8 kap. 8 a § Paragrafen som är ny anger att huvudmannen har ansvar för att det bedrivs ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen. Systematiska och kontinuerliga åtgärder ska vidtas för att förebygga och förhindra olyckor och tillbud i utbildningen. Bestämmelsen förtydligar huvudmannens ansvar för barnens säkerhet i utbildningen. Ett målinriktat arbete med barnens säkerhet är en del av förskolans kvalitetsarbete för att nå de nationella målen för utbildningen. Det innebär att planera och sätta mål för arbetet, genomföra planerade insatser samt följa upp och utvärdera arbetet för att kunna sätta nya mål. Ansvaret för att bedriva ett målinriktat arbete läggs på huvudmannen. Det finns inget hinder för att en huvudman delegerar ansvaret enligt kommunallagen eller att det i praktiken är förskolechefen som genomför arbetet. Exempel på vad som bör ingå i ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen finns i kapitel 6. Som en del i det målinriktade arbetet för barnens säkerhet i utbildningen ska huvudmannen se till att det systematiskt och kontinuerligt vidtas åtgärder för att förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Arbetet ska anpassas till förskoleenheternas och barnens olika förutsättningar och behov. Vad som menas med olycka och tillbud anges i avsnitt 6.2.6 och i kommentaren till 8 kap. 8 b § nedan. 8 kap. 8 b § Paragrafen som är ny anger att förskolechefen systematiskt ska rapportera olyckor och tillbud i utbildningen till sin huvudman. Ansvaret för att rapportera olyckor och tillbud i utbildningen läggs på förskolechefen. Huvudmannen får i 7 kap. 2 § skolförordningen ansvar för att ha skriftliga rutiner för hur rapporteringen ska gå till. Förskolechefen kan utifrån dessa rutiner ange hur personalen ska bidra med underlag för rapporterna. Förskolechefen ska systematiskt rapportera till sin huvudman. Det innebär att huvudmannen i sina riktlinjer kan bestämma hur ofta rapporteringen ska ske. Det kan vara i samband med att en olycka eller ett tillbud har inträffat, en gång eller med annat intervall men minst en gång . Förskolechefen ska rapportera olyckor och tillbud i utbildningen. Överväganden vad som avses med olyckor och tillbud finns i avsnitt 6.2.6 och 7.3.1. En händelse som innebär att ett barn skadas på sådant sätt att personalen bedömer att barnet behöver lämna förskolan och därför kontaktar vårdnadshavaren ska rapporteras. Barnet kan antingen behöva komma hem eller uppsöka vård. Det är dock vårdnadshavarens ansvar att bestämma vad som ska göras. Tillbud ska också rapporteras. Tillbudet ska innebära en konkret och påtaglig risk för att ett barn skadas, t.ex. att ett fordon kör obevakat inom förskolans område. 8 kap. 8 c § Paragrafen som är ny anger att huvudmannen ska lämna en sammanställning till av de olyckor och tillbud i utbildningen som förskolecheferna har rapporterat. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om sammanställningens innehåll. Förslaget behandlas i avsnitt 7.4.3. För att ska kunna sammanställa nationell statistik om olyckor och tillbud i förskolan behöver verket ett underlag från huvudmännen för förskolan. Varje huvudman, såväl som enskild, ska därför lämna en årlig sammanställning av de rapporter och olyckor som förskolecheferna har rapporterat. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska närmare ange vilka uppgifter som ska finnas med i sammanställningen till . 26 kap. 26 § I paragrafen förs in ett nytt andra stycke som anger att får förelägga en huvudman för förskola att lämna en årlig sammanställning enligt 8 kap. 8 c §. Överväganden finns i avsnitt 7.4.6. Ett föreläggande får enligt 27 § samma kapitel förenas med vite. Källor och övriga referenser FN:s konvention om barnets rättigheter () antagen av Arbetarskyddslagen (1949:1) Arbetsmiljölagen (1977:1160) (1962:700) Lagen om leksakers säkerhet (2011:579) Lagen (2009:400) om offentlighet och sekretess Lagen om skydd mot olyckor (2003:778) Livsmedelslagen (2006:804) Läroplan för förskolan (Lpfö 98) Lov om barnehager (barnehageloven), LOV nr 64 (1998:808) (2010:900) Produktsäkerhetslagen (2004:451) Skollagen (2010:800) Förordningen (1998:901)om verksamhetsutövares egenkontroll Förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken Förordningen om skydd mot olyckor (2003:789) Förordningen med instruktion för (2011:55) Miljötillsynsförordningen (2011:13) 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet Barnsäkerhetsdelegationens delbetänkande (SOU 2003:19) Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande (SOU 2003:127) Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling Betänkande av Utredningen om skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. (SOU 2011:33) Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa Delbetänkande av Utredningen om arbetsmiljölagen (SOU 2006:44) Bättre arbetsmiljöregler I Til barnas beste – Ny lovgivning for barnehagene (NOU 2012:1) Myndigheters föreskrifter, allmänna råd, m.m. föreskrifter om arbetsplatsens utformning (AFS 2009:2) föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) om rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver, forskrift 1mars 2006 allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10) allmänna råd och kommentarer för kvalitet i förskolan (SKOLFS 2005:10) allmänna råd om systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet (SKOLFS 2012:98) föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. (SKOLFS 2011:142) allmänna råd (SOSFS 2005:6, 7 och 15) buller inomhus, höga ljudnivåer och temperatur inomhus allmänna råd (SOSFS 1996:33) städning i förskolor allmänna råd (SOSFS 1999:21, 22 och 25) tillsyn enligt – fukt och mikroorganismer, radon i inomhusluft och ventilation Statens räddningsverks (numera Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) föreskrifter (SRVFS 2003:10) och allmänna råd (SRVFS 2004:4) om skriftlig redogörelse för brandskydd. Statens räddningsverks allmänna råd om systematiskt brandskyddsarbete (SRVFS 2004:3) Ulykker i – nasjonal strategi for forebyggning av ulykker som medfører personskade 2009 – 2014 Förvaltningsrätten i dom / Förvaltningsrätten i dom / Förvaltningsrätten i dom förskolan /i HovR B 1689-10 en förskollärare har fällts till ansvar för vållande till kroppsskada när ett litet barn som stod under hennes uppsikt var nära att drunkna. NJA 2005 s. 372 en sjuksköterska har fällts till ansvar för vållande till annans död när hon av misstag gett en för hög dos läkemedel till en patient. NJA 2006 s. 228 en person som ansvarade för snöröjning har dömts till ansvar för vållande till annans död när isblock fallit ned från tak och dödat en gångtrafikant. Skolinspektionens beslut Kommunbeslut efter tillsyn i kommun Skolinspektionens beslut Kommunbeslut efter tillsyn i Skolinspektionens beslut Kommunbeslut efter tillsyn i kommun Skolinspektionens beslut Förskolan i kommun Skolinspektionens beslut Beslut för förskola efter tillsyn i kommun Skolinspektionens beslut Beslut för förskolorna och annan pedagogisk verksamhet för förskolebarn i Skolinspektionens beslut Beslut för förskola efter tillsyn av kommun Skolinspektionens beslut Beslut för förskolorna och annan pedagogisk verksamhet för förskolebarn i kommun Skolinspektionens beslut Beslut för förskola och annan pedagogisk verksamhet i kommun Skolinspektionens beslut Beslut för förskolorna och annan pedagogisk verksamhet för förskolebarn i kommun status – en utvärdering av för- och nackdelar med som svensk lag, och Barns och ungas säkerhet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2011 Barnsäkerhet i förskolan, rapportsammandrag Stadsrevisionen (Dnr 420-84/2008) Bygg barnsäkert – i byggnader, på tomter och i utemiljön, 2011 Brandskydd i offentliga lokaler, Kommuner och Landsting 2005 – en liten bok om god ljudmiljö i förskolan, , , Myndigheten för skolutveckling och 2010 En skrift om miljö och hälsa i förskola, skola och fritidshem, Fristående skolor och förskolor – ett tillsynsprojekt, (rapport 2009:3) Kartleggning av hendelser og ulykker som medfører skade på barn i barnehage (, Sando, Pareliussen, Kalvatn Egset 2013)