sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — En förutsättning för att få inackorderingsstöd för att gå en vald utbildning är att en utbildning inom samma program eller inriktning inte finns vid en skola på hemorten. Vissa nationella program, såsom naturbruks- och hantverks- programmen har dock långt fler separata yrkesutgångar, än nationella inriktningar. Rätten till inackorderingsstöd föreslås därför vidgas för elever på dessa program. Stöd för dagliga resor Kommunerna svarar för kostnaderna för gymnasieelevers dagliga resor mellan bostaden och skolan, oavsett om studierna bedrivs i eller utomlands. CSN lämnar bidrag för dagliga resor till de elever som har rätt till studiehjälp för studier utomlands. Elever som studerar utomlands har således rätt till bidrag för dagliga resor enligt två olika regelverk. Det statliga stödet lämnas emellertid endast under förutsättning att stöd inte har lämnats från elevens hemkommun. Bidraget kommer därför endast i fråga för ett tiotal elever som inte är folkbokförda i en svensk kommun. Eftersom stödet berör ytterst få personer samt medför betydande administrativa kostnader finns inte skäl att ha kvar stödet, utan förordningen om bidrag till dagliga resor i utlandet bör upphävas. I betänkandet lämnas även förslag om att ersättning för dagliga resor och inackorderingsstöd inte ska utgå . Stöd för inackordering och dagliga resor för personer med funktionsnedsättning Från och med får elever i gymnasiesärskolan rätt till inackorderingsstöd och inackorderingstillägg. Vissa elever med funktionsnedsättning kan också ha rätt till stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, socialtjänstlagen (2001:453) eller via det så kallade Rg-bidraget för att möjliggöra studier på annan ort än i hemkommunen. Utredningens analys av befintliga stödsystem visar att dessa inte alltid är anpassade till den nivå av stöd som det finns behov av och att många elever med funktionsnedsättning har påtagliga mer- kostnader för måltider och anpassat boende vid en inackorderings- situation. För att elever med funktionsnedsättningar ska kunna välja utbildning på likvärdiga grunder som andra gymnasieelever är det utredarens bedömning att det finns behov av ett kompletterande bidrag till elever som studerar på annan ort och som har merkostnader till följd av sina funktionsnedsättningar. I betänkandet föreslås att om en elev, till följd av funktionsnedsättning, är i behov av hjälp med sina måltider eller av en anpassad bostad på studieorten ska han eller hon ha rätt till ett extra inackorderingsstöd för studerande med funktionsned- sättning. Stödet ska som mest kunna uppgå till per fyraveckorsperiod. Några merkostnader för resor bedöms bidraget inte behöva täcka. Däremot föreslås en viss utvidgning av rätten till skolskjuts så att reglerna för elever på fristående gymnasiesärskolor blir mer jämförbara med dem för elever på kommunala gymnasie- särskolor. Gymnasiebidrag ersätter det extra tillägget Ett viktigt led i förändringen och moderniseringen av studiehjälpen är att renodla den utbildningspolitiska dimensionen. Utredaren förslår därför att det familjepolitiskt präglade extra tillägget inom studiehjälpen avvecklas. Behovet av ett ekonomiskt stöd kvarstår emellertid för målgruppen. I betänkandet föreslås att de resurser som används till det extra tillägget förs över till det ekonomiska familjepolitiska området. I stället för tillägget införs ett nytt, sökbart och behovsprövat stöd, kallat gymnasiebidrag som är riktat till gymnasiestuderande ungdomar från resurssvaga hushåll. föreslås svara för administrationen av det nya bidraget. Det nuvarande extra tillägget syftar till att ungdomar från inkomstsvaga hushåll ska kunna bedriva gymnasiestudier. Ungdomar i den aktuella åldersgruppen bedöms generellt ha ett större behov, och därför kosta mer, än barn . Resurserna går efter prövning till de mest behövande. Inkomst- gränser och bidragsbelopp har emellertid lämnats oförändrade , vilket gjort att målgruppen successivt har förändrats. I betänkandet föreslås en betydande höjning av bidragsbeloppet och inkomstgränsen jämfört med det extra tillägget. Gymnasie- bidrag föreslås lämnas med till de elever som tillsammans med sina föräldrar har en bidragsgrundande inkomst på och i övrigt uppfyller kraven för rätt till bidraget. Reformen finansieras med medel som frigörs genom övergången till faktisk studietid i studiebidraget. Omfördelningen innebär en satsning för att stödja ungdomar som kommer från inkomstsvaga hushåll. Vissa förändringar föreslås vad gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för gymnasiebidraget. Den ska utgöras av hushållets inkomst enligt i huvudsak samma regler som för beräkning av bostadsbidrag. Stöd till unga studerande föräldrar Ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning, t.ex. studerande som avbrutit sina studier då de fått barn, har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är av stor vikt att dessa ungdomar påbörjar eller återupptar sin gymnasieutbildning efter föräldraledigheten. Enligt nu gällande regelverk kommer en förälder som ännu inte fyllt och som efter föräldraledigheten mottar försörjningsstöd för sig själv och barnet att förlora detta stöd om studierna återupptas. I samband med att studierna återupptas övergår försörjningsansvaret till den unge förälderns egna föräldrar, eftersom dessa bär det ekonomiska ansvaret för sitt barn så länge det går i gymnasieskolan och inte har fyllt . Regelverket motverkar således målet att alla ungdomar ska slutföra en gymnasial utbildning. I syfte att göra det möjligt för unga föräldrar att påbörja eller återuppta gymnasiestudier föreslås i betänkandet att ett särskilt bidrag skapas. Det tänkta bidraget utformas som en förstärkning av gymnasiebidraget och avser i huvudsak att täcka den egna och barnets försörjning. Det ska ge den unga föräldern en ekonomisk standard, som i huvudsak är likvärdig den som ekonomiskt bistånd skulle ha gett. En studerande som har barn som är folkbokfört hos den studerande och stadigvarande sammanbor med honom eller henne, samt uppfyller kraven för det föreslagna gymnasiebidraget, ska ha rätt till ett bidrag om . För varje barn kan endast ett bidrag lämnas. För varje ytterligare barn utöver det första lämnas . Stödet bör utbetalas till den studerande själv, även om han eller hon är omyndig. Stödet ska kallas föräldratillägg och administreras av . Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd får ekonomisk ersättning från sjuk- försäkringen i form av aktivitetsersättning. Ungdomar som går i gymnasiesärskolan får förlängt barnbidrag i stället för studiebidrag. Olika utredningar och rapporter har påpekat att detta är en opåkallad särbehandling och att aktivitetsersättning vid förlängd skolgång fungerar som en inkörsport till ett långvarigt beroende av socialförsäkringssystemet. Min bedömning är att vid en modernisering av studiehjälpen är det naturligt att, i den mån det är möjligt, även inkludera dessa studerandegrupper i studiestödssystemet. Alla ungdomar med funktionsnedsättning som studerar på gymnasienivå föreslås få studiehjälp istället för förlängt barnbidrag och aktivitetsersättning till och med första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller . Har studierna inte avslutats senast det år de fyller ska eleven få rätt till studiemedel med det högre bidragsbeloppet som de avslutar sina studier. CSN föreslås administrera även dessa delar av studiestödssystemet. Reformen medför den ekonomiskt största förändringen för studerande i åldern 19–20 som kunnat få aktivitets- ersättning, men som föreslås få studiehjälp. För de yngre och äldre eleverna och deras familjer blir förändringen påtagligt mindre. Möjligheten att införa ett sommartillägg speciellt för de nya studerandegrupperna har övervägts, men min bedömning är att de ramar direktiven uppställer inte tillåter införandet av ett bidrag av den omfattning som skulle krävas för att göra skillnad för målgruppen. För att begränsa de ekonomiska konsekvenserna för studerandegruppen föreslås en statlig sommarjobbssatsning för studerande som fått sin skolgång förlängd till följd av en funktionsnedsättning. Till följd av förslaget om att avskaffa aktivitetsersättning vid förlängd skolgång föreslås vissa förändringar av rätten till aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga. Ekonomiskt är det stor skillnad mellan att få aktivitetsersättning och studiehjälp. För att undvika att elever i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan hoppar av sina studier av ekonomiska skäl införs en huvudregel om att den som hoppar av sina studier och som av bedöms ha rätt till förmånen får aktivitetsersättning tidigast två månader efter avhoppet. Endast i undantagsfall ska avsteg göras från en sådan karenstid. Förslag lämnas om övergångsregler som innebär, att den som påbörjat en utbildning med nuvarande förmåner får behålla dem tills utbildningen avslutats. För att studiehjälp ska lämnas krävs att eleven är närvarande i skolan. Frånvaro vid enstaka lektioner bör dock kunna tolereras i studiestödshänseende. Däremot ska det upprepade skolket beivras. Dagens regelverk innebär att en studerande som har mer än några enstaka timmars ogiltig frånvaro under en månad inte anses bedriva heltidsstudier och att han eller hon därmed förlorar sin rätt till studiehjälp. Utöver studiebidrag, extra tillägg och inackord- eringstillägg riskerar eleven och dennes vårdnadshavare också att gå miste om en rad familjeekonomiska bidrag, som är kopplade till rätten till studiehjälp. Effekterna av en kortvarig olovlig frånvaro blir då oproportionerliga. I betänkandet föreslås en ordning som innebär att när en studerande har ogiltig frånvaro, som är upprepad och uppgår till minst fyra lektioner ska studiebidrag för inte lämnas, upprepad och uppgår till minst sexton lektioner under fyra på varandra följande veckor, ska studiehjälp inte lämnas, sammanhängande och uppgår till minst ska studiehjälp inte lämnas Personliga omständigheter bör kunna beaktas genom att förslag förs fram om en regel som stadgar att vid synnerliga skäl kan studiehjälp lämnas trots att den studerande har ogiltig frånvaro i sådan omfattning att studiehjälpen skulle ha dragits in. Förslaget innebär att elevens skolk beivras på ett tidigt stadium, och att beloppet som dras in blir skäligt i förhållande till omfattningen av den ogiltiga frånvaron. Skolan hinner påbörja arbetet med att uppmärksamma, utreda och åtgärda den ogiltiga frånvaron innan rätten till studiehjälp upphör och de bidrag som är kopplade till denna också dras in. En läroanstalt ska till CSN lämna ett frånvaro- underlag med uppgifter om en studerande har varit ogiltigt frånvarande i sådan omfattning att studiehjälp inte ska lämnas. Alla elever med studiehjälp ska omfattas av de regler om ogiltig frånvaro som föreslås. En läroanstalt ska emellertid inte rapportera en studerandes ogiltiga frånvaro om rektor bedömer att den studerande till följd av en funktionsnedsättning inte förstår konsekvenserna av sitt handlande. Studiehjälp för omyndiga studerande utbetalas till den studerandes föräldrar. Denna ordning kan ge upphov till problem för de unga studerande som av olika skäl inte bor tillsammans med sina föräldrar. En utbetalning till föräldrarna kan i en del fall innebära att bidraget inte kommer den studerande till godo. I betänkandet förs förslag fram om en modernisering av studiehjälpen. Vidare bör syftet med stödet omformuleras till att enbart vara ett stöd för studier och inte längre ett stöd till barnfamiljer. Mål för stödet ska bland annat vara att stödja ungdomars utveckling till självständiga och ansvarstagande medborgare genom att ge dem ansvar för en egen ekonomi. En utbetalning av studiebidraget till den studerande skulle ytterligare betona att studiebidraget är ett bidrag, som är riktat till den studerande och inte till hans eller hennes familj. En ordning som innebär, att man förlorar ersättningen om man skolkar blir sannolikt lättare att ta till sig om den studerande själv får disponera studiebidraget. En utbetalning till de studerande skulle sålunda vara en tydlig renodling av stödet som utbildningspolitiskt till sin karaktär. Studiebidrag föreslås därför som huvudregel utbetalas även till omyndiga studerande. Den studerande bör som en följd av förslaget även ha talerätt i ärenden som rör bidraget. Under vissa förhållanden bör emellertid studiebidraget för omyndiga studerande utbetalas till vårdnadshavare, en socialnämnd eller annan person. Inackorderingsstöd för en omyndig studerande föreslås emellertid även fortsättningsvis betalas ut till den studerandes vårdnadshavare. Reglerna om utbetalning av inackorderingsstöd för omyndiga studerande till socialnämnd, familjehem eller andra personer föreslås bli anpassade så att de bättre stämmer överens med reglerna om utbetalning av barnbidrag. För att minska risken för att förslaget om utbetalning av studiebidrag till omyndiga studerande medför att ungdomar skuldsätts vid unga år, läggs förslag avseende olika åtgärder för att begränsa antalet återkrav av studiehjälp samt återkravens storlek. Ekonomiska konsekvenser av förslagen Förslagen innebär en renodling av det finansiella ansvaret för studiestödet. Kostnaderna för inackordering och studiebidrag blir kvar inom dagens utgiftsområde medan stöd till ekonomiskt svaga hushåll förs över till den ekonomiska familjepolitiken. förs nya studerandegrupper in i studiestödssystemet. Utgifterna för inackorderingsstödet ökar på grund av de föreslagna reformerna. Denna utgiftsökning täcks genom att statsbidraget till kommunerna minskas när det kommunala inackorderingsstödet avskaffas. Övergången till att lämna studiehjälp underfaktisk studietid leder till en besparing på . Utgifterna för det extra tillägget försvinner när det avvecklas. Dessa resurser överförs till det familjeekonomiska området där de tillsammans med reformutrymmet från övergången till faktisk studietid i studiebidraget finansierar det nya gymnasiebidraget och föräldratillägget. Reformen innebär en omfördelning från det generella till de riktade stöden. Att föra in nya studerandegrupper i studiestödssystemet innebär att utgifterna för studiestödet ökar. Denna utgiftsökning täcks emellertid helt genom att medel frigörs då aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avvecklas. Kostnaderna för den föreslagna sommarjobbssatsningen finansieras också med dessa medel. De föreslagna reformerna beräknas sammantaget inte medföra ökade utgifter för staten. Förslagen innebär tvärtom en större utgiftsminskning inom socialförsäkringens område. Studiehjälpen ska bli mer modern Efter det har studiehjälpen bara förändrats litet grann. Men skola, arbetsmarknad och samhällslivet har förändrats mycket . Därför måste studiehjälpen också förändras. När betänkandet föreslår förändringar har vi tänkt på att en modern studiehjälp ska vara enkel, tydlig och för alla. Stödet ska inte fungera som stöd till familjer utan ska bara vara stöd för studier. För att nå de personer som ska ha stödet och se till så att stödet verkligen hjälper dem ska de belopp och inkomstgränser som man bestämde förändras så att de passar dagens inkomster och kostnader. Administrationen av bidragen till inackordering ska bli lika för alla elever, antingen de går på statliga, kommunala eller privata skolor. även gälla för studerande med funktionsnedsättning. Målen för studiehjälpen kan sammanfattas i följande punkter: Studiehjälpen ska se till att fler människor i samhället har mer kunskaper. Vi ska visa att samhället sätter värde på att ungdomar fortsätter att studera efter . Studiehjälpen ska vara sådan att personer inte låter bli att studera på gymnasiet eftersom de inte har råd. Studiehjälpen ska vara sådan att fler vill studera på heltid. Studiehjälpen ska hjälpa studenten att genomföra gymnasieutbildningen även om han eller hon behöver flytta till en annan ort. Studiebidraget ska få den studerande att vilja börja och gå klart en gymnasieutbildning. Studiebidraget ska stödja ungdomars utveckling till självständiga och ansvarstagande medborgare genom att ge dem ansvar för sin egen ekonomi. Studiebidrag för faktisk studietid att studiebidraget ska finnas kvar till de studerande på gymnasienivå som är . Sammanlagt är studiehjälpen . används till det generella studiebidraget. går till inackorderingsstöd. går till ekonomiskt svaga hushåll i form av extra tillägg. att studiehjälpen ska vara mer som studiestöd. Därför föreslår betänkandet att man ska få bidrag bara för den tid man verkligen studerar. Man ska få studiebidrag . Det sammanlagda bidraget under ett läsår blir då , Staten sparar då in . De pengarna ska användas bland annat för att betala ett förbättrat stöd till ekonomiskt svaga hushåll med barn i gymnasieskolan samt ett stöd till gymnasiestuderande som har barn. att studiebidraget ska bli mer modernt och att meningen med stödet endast ska vara ett stöd för studier, inte ett stöd till barnfamiljer. EU har regler för hur medlemsländerna samordnar sina bidrag. Om ändrar på studiebidraget kan tycka att bidraget är en social förmån. Men kan också tycka att bidraget är ett stöd till familjerna. som den studerandes föräldrar har underhållsskyldighet. att föräldrarna ska betala för de behov som barnen har. Det extra tillägget är familjepolitiskt. skulle kunna se det som en familjeförmån. att det extra tillägget avskaffas inom studiehjälpen och att det istället inrättas ett nytt bidrag Bidraget ska kallas gymnasiebidrag. kommer troligen även gymnasiebidraget att ses som ett stöd till familjer. I betänkandets uppdrag ingår också att se om nuvarande regler om studiehjälp följer . Bestämmelserna om studiehjälp för utlandsstudier skiljer sig åt. Det beror på om man studerar inom eller utanför . Detta följer inte . Därför har CSN sagt ja i utökad utsträckning till studiehjälp för studier inom EES och i . Rätten till svensk studiehjälp för utlandsstudier ska därför vara samma inom EES och i . För studier inom EES och i kan vi ta bort de här kraven: Den studerande måste studera utomlands för att få just den här utbildningen, eftersom den utbildningen inte finns i . Den studerande ska ha varit folkbokförd i . minst tre månaders heltidsundervisning. Men dessa krav som vi har beskrivit ovan ska finnas kvar för studier utanför EES och . Kravet på svenskt medborgarskap för att få studiehjälp för utlandsstudier ska gälla även för studier i . delar kommunerna och staten på ansvaret för inackorderingsstöd. Det betyder att elevernas hemkommuner till elever i kommunala skolor och att CSN ansvarar för stödet till elever i fristående skolor. När kommunerna och staten delar på ansvaret blir inackorderingsstödet olika. Det finns också stora skillnader mellan de olika kommunerna när det gäller rätten till inackorderingsstöd och storleken på stödet. att villkoren för elever i kommunala och fristående skolor är lika. För att villkoren ska bli lika föreslår betänkandet att endast en huvudman ska ha ansvaret för inackorderingsstödet. Ett statligt ansvar skulle innebära och en enda beslutande myndighet. Detta skulle ge ett mer likvärdigt stöd, och även en enklare, tydligare och mer rättssäker ordning. Betänkandet föreslår att staten genom CSN ska ha det samlade ansvaret för inackorderingsstöd som man kan få som en del av studiehjälpen. Stödet ska heta inackorderingsstöd. Det statliga inackorderingstilläggets storlek har inte höjts . av kommunerna lämnar inte mer än minsta beloppet för inackorderingsstöd. Därför är det klokt att höja inackorderingsstödet. Betänkandet föreslår att stödet höjs med . Man ska bara få inackorderingsstöd när den valda utbildningen inte finns vid en skola på hemorten. att rätten till inackorderingsstöd vidgas för elever som läser vissa utbildningar på naturbruksprogrammet och hantverksprogrammet.. Stöd för dagliga resor Kommunerna betalar gymnasieelevers dagliga resor mellan bostaden och skolan. Det gör kommunerna även om studierna är utomlands. CSN lämnar bidrag för dagliga resor som har rätt till studiehjälp för studier utomlands. Elever som studerar utomlands har alltså rätt till bidrag för dagliga resor enligt två olika system av regler. Men det statliga stödet lämnas endast när stöd inte har lämnats från elevens hemkommun. Bidraget kommer därför endast att gälla för ett tiotal elever som inte är folkbokförda i en svensk kommun. Eftersom stödet bara går till få personer men kostar mycket att ordna finns inga skäl till att ha kvar stödet. att förordningen om bidrag till dagliga resor i utlandet ska sluta gälla. Betänkandet lämnar också förslag om att man inte ska kunna få ersättning för dagliga resor och dagliga resor för personer med funktionsnedsättning Från och med höstterminen får elever i gymnasiesärskolan rätt till inackorderingsstöd och inackorderingstillägg. Vissa elever med funktionsnedsättning kan också ha rätt till stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS socialtjänstlagen, SoL eller genom det så kallade Rg-bidraget. Rg-bidraget är ett bidrag för att personer som är döva, svårt hörselskadade eller svårt rörelsehindrade ska kunna studera på ett Riksgymnasium. att dessa bidrag inte alltid är anpassade till den nivå av stöd som de här eleverna behöver. Många elever med funktionsnedsättning har stora merkostnader för måltider och anpassat boende när de är inackorderade. För att elever med funktionsnedsättningar ska kunna välja utbildning tycker utredaren att det behövs ett extra bidrag till elever som studerar på annan ort och som har merkostnader till följd av sina funktionsnedsättningar. om en elev med funktionsnedsättning, inte kan ordna sina egna måltider eller är i behov av en anpassad bostad på studieorten ska han eller hon ha rätt till för studerande med funktionsnedsättning. Stödet ska som mest kunna vara för en fyraveckorsperiod. Några merkostnader för resor kommer bidraget inte att täcka. att rätten till skolskjuts förändras så att reglerna för elever på fristående gymnasiesärskolor bli mer lika dem som finns för elever på kommunala gymnasiesärskolor. Gymnasiebidrag ersätter extra tillägg En viktig del i en modern studiehjälp är att visa att studiehjälpen handlar mer om utbildningspolitik än om familjepolitik. att det familjepolitiska extra tillägget inom studiehjälpen ska försvinna. Men behovet av ett ekonomiskt stöd till vissa familjer finns fortfarande kvar. att de pengar som går till det extra tillägget förs över till det familjepolitiska området. Istället för det extra tillägget ska det införas ett nytt, sökbart och behovsprövat stöd, kallat gymnasiebidrag riktat till familjer med låga inkomster och som har barn som studerar på gymnasiet. Betänkandet föreslår att ska sköta det nya bidraget. Ända sedan det extra tillägget infördes har det extra tillägget varit till för att ungdomar från familjer med lägre inkomster ska kunna gå på gymnasiet. Men inkomstgränser och bidragsbelopp har inte ändrats . en stor höjning av bidragsbeloppet och inkomstgränsen. att gymnasiebidraget blir till de elever som tillsammans med sina föräldrar har en bidragsgrundande inkomst på . Detta ska betalas med de pengar som bli över genom övergången till den verkliga studietiden i studiebidraget. Stöd till unga studerande föräldrar Ungdomar som inte gått klart gymnasiet har svårt att få ett arbete. Så kan det tillexempel vara för ungdomar som slutar gymnasiet eftersom de blir föräldrar. Det är mycket viktigt att dessa ungdomar fortsätter sin gymnasieutbildning efter föräldraledigheten. kommer en förälder som inte fyllt och som efter föräldraledigheten får försörjningsstöd för sig själv och barnet att förlora detta stöd om föräldern går tillbaka till gymnasiet. Skulle föräldern gå tillbaka till skolan övergår försörjningsansvaret till den unge förälderns egna föräldrar, eftersom dessa har det ekonomiska ansvaret för sitt barn så länge barnet går i gymnasieskolan och inte har fyllt . Reglerna gör det alltså svårare för ungdomar att gå klart gymnasiet.