sou · H1B310 · 2013-05-15 00:00:00 — Med detta system tydliggjordes rollfördelningen att byggherren själv har det fulla ansvaret för att följa bestämmelserna om tekniska egenskapskrav och att ska se till att detta kontrolleras på ett lämpligt sätt. Det system som gäller – – är en vidareutveckling av kontrollsystem. En väsentlig skillnad är att prövning i bygglovet – utöver lokalisering, placering och yttre utformning – återigen ska behandla grundläggande s.k. utformningskrav vad gäller byggnadens användbarhet för avsett ändamål och tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.4 Därmed granskar byggnads- 210 kap. 23 § PBL. Prövningen kan beskrivas som en kontrollstation där tydliga brister ska kunna uppmärksammas. 2009/10:170 s. 137. 310 kap. 24 § PBL. 4Se 3 kap. 1–6 §§ PBF. Nuvarande bestämmelser om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser nämnden byggnadens invändiga utformning (planlösning m.m.) i dessa sistnämnda avseenden.5 Tekniska egenskapskrav som inte prövas i bygglov omfattar:6 bärförmåga, stadga och beständighet, säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, säkerhet vid användning, skydd mot buller, energihushållning och värmeisolering, hushållning med vatten och avfall samt mer detaljerade s.k. egenskapskrav vad gäller lämplighet för avsett ändamål och tillgänglighet – vilka inte har behandlats i bygglovsprövningen. Dessa krav preciseras i 3 kap. plan- och byggförordningen, PBF (2011:338) och i föreskrifter (byggregler – BBR). 3.2Kontrollsystemets huvudpunkter och förlopp Redan vid ansökan om bygglov ska kommande byggkontroll förberedas genom att byggherren anger vem eller vilka som avses vara kontrollansvariga.7 En kontrollansvarig enligt PBL ska vara certifierad för uppgiften och ha en självständig ställning i förhållande till den som utför det som ska kontrolleras.8 Den kontrollansvarige ska hjälpa byggherren med att upprätta förslag till kontrollplan.9 I uppgifterna ingår även att se till att kontrollplanen följs samt att vara närvarande vid samråd, kontroller och arbetsplatsbesök. I uppgiften ingår dessutom att upprätta ett utlåtande som underlag för slutbesked (se nedan).10 59 kap. 30 § 1 p och 3 p PBL. 68 kap. 4 § PBL. 79 kap. 21 § PBL. 810 kap. 9 § PBL. 910 kap. 11 § PBL. 1010 kap. 11 § PBL. Nuvarande bestämmelser om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser Efter att bygglov har beviljats11 ska byggnadsarbetena förberedas och genomföras enligt bestämmelserna i 10 kap. PBL. Detta kontrollsystem innehåller följande huvudpunkter, i tidsordning: Byggherren ger förslag till kontrollplan12 och redovisar tekniska handlingar. kallar till tekniskt samråd13. bedömer om tekniska krav kan antas komma att uppfyllas och ger startbesked med beslut om kontrollplan14. Kontrollansvarig bevakar att kontroller utförs15. genomför minst ett arbetsplatsbesök16. Kontrollansvarig avger ett utlåtande inför slutsamråd17 och kallar till slutsamråd. Med ett slutbesked18 godkänner att byggnaden får tas i bruk. Vid det tekniska samrådet ska behandlas arbetets planering och organisation, byggherrens förslag till kontrollplan, förekomst av farligt avfall och tillsynsbehov genom platsbesök m.m. Vidare ska tas upp behov av byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd, behov av utstakning samt om kräver ytterligare handlingar eller ytterligare sammanträden inför beslut om kontrollplan och startbesked.19 När genom startbesked godkänner att arbetena får påbörjas ska i startbeskedet fastställas den kontrollplan som ska gälla. ska då bedöma om byggherrens förslag till kontrollplan ska kompletteras eller ändras beroende på projektets svårighetsgrad i relation till byggherrens kompetens och byggets organisation. Av kontrollplanen ska framgå vilka kontroller som ska ske, vem som är kontrollansvarig och vilka som utför kontroller.20 I kontroll- 11Eller efter att anmälan skett enligt bestämmelserna i 6 kap. 5 och 6 §§ PBF. 1210 kap. 6 § PBL. 1310 kap. 14 § PBL. 1410 kap. 24 § PBL. 1510 kap. 11 § PBL. 1610 kap. 27 § PBL. 1710 kap. 30–32 §§ PBL. 1810 kap. 34–37 §§ PBL. 1910 kap. 19 § PBL. 2010 kap. 6 och 24 §§ PBL. Nuvarande bestämmelser om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser planen ska även anges vilka anmälningar som ska göras till nämnden och vilka arbetsplatsbesök som bör göra. Beslut om startbesked kan överklagas, vilket kan vara motiverat om byggherren finner kraven på kontroller orimliga eller om startbeskedet innehåller något villkor som byggherren inte vill acceptera. Vidare kan ett beslut om vägrat startbesked överklagas. Detta kan bli aktuellt om byggherren kräver ett startbesked men – i motsats till byggherren – bedömer att de tekniska kraven inte kan antas bli uppfyllda, varför startbesked inte ges.21 När byggherren har visat att de krav som gäller enligt bygglovet, kontrollplanen, startbeskedet eller enligt kompletterande villkor22 har uppfyllts – och inte funnit skäl att ingripa – ska nämnden med ett slutbesked godkänna att byggnaden får tas i bruk.23 För byggherren är det viktigt att kunna ta en färdig byggnad i bruk så snabbt som möjligt. Därför anges i lagtexten att handläggning av slutbesked ska ske skyndsamt.24 Dessutom finns möjlighet att överklaga ett beslut om vägrat slutbesked.25 För att upprätthålla bland annat PBL:s krav vad gäller bygglov och hanteringen enligt ovanstående kontrollsystem finns bestämmelser om byggsanktionsavgifter. De grundläggande bestämmelserna framgår av 11 kap. 51–63 §§ PBL medan regler för beräkning av avgifterna m.m. anges i 9 kap. PBF. kan besluta att byggsanktionsavgift inte ska tas ut om det är oskäligt med hänsyn till sådana omständigheter som anges i 11 kap. 53 § PBL (sjukdom m.m.). Om beslutet blir att ta ut avgift ska storleken på denna vara i enlighet med föreskrifterna i 9 kap. PBF. har ingen befogenhet att besluta om beloppets storlek.26 2113 kap. 2 § PBL och prop. 2009/10:170 s. 317–318. 2210 kap. 29 § kan efter att startbesked givits fatta ett särskilt beslut om kompletterande villkor om det behövs för att uppfylla lagens krav och behovet av villkoren inte kunde förutses då startbeskedet gavs. 2310 kap. 34 § PBL. 2410 kap. 37 § PBL. 2513 kap. 2 § PBL och prop. 2009/10:170 s. 327–328. 26I skrivande stund föreslår regeringen i en lagrådsremiss att bestämmelserna om byggsanktionsavgift kompletteras med en möjlighet att i ett enskilt fall sätta ned en byggsanktionsavgift som inte står i rimlig proportion till den aktuella överträdelsen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Nuvarande bestämmelser om ansvar, kontroll, sanktioner och rättelser Utöver att byggsanktionsavgift ska tas ut när lovpliktig åtgärd utförs utan ansökan om lov eller anmälningspliktig åtgärd utförs utan anmälan, ska byggsanktionsavgift tas om byggande påbörjas utan startbesked eller byggnad tas i bruk utan slutbesked.27 Några sanktionsavgifter för avvikelser från tekniska egenskapskrav finns inte. 3.4Ingripande för att åstadkomma rättelse kan förelägga fastighetens eller byggnadens ägare att vidta rättelse, t.ex. om en byggnad avviker från föreskrifter om tekniska egenskapskrav.28 Rättelseföreläggande som avser olovligt byggande eller en tekniska egenskaper får inte beslutas om det förflutit från överträdelsen. Ett föreläggande om rättelse kan förenas med vite.29 Om ett föreläggande om rättelse inte följs kan besluta att rättelse ska utföras på den försumliges bekostnad eller söka handräckning hos kronofogden.30 I ett föreläggande om rättelse får besluta att rättelsen ska genomföras trots att rättelsen kan överklagas och inte har vunnit laga kraft.31 Detta kan bli aktuellt t.ex. i situationer då en byggnad uppvisar betydande brister i fråga om säkerhet. 279 kap. 20–21 §§ PBF. 2811 kap. 20 § PBL. 2911 kap. 37 § PBL. 3011 kap. 27 § respektive 39 § PBL. 3111 kap. 38 § PBL. 4Överväganden och förslag om delat byggansvar Vid reformering av plan- och bygglagstiftningen ansågs det viktigt att på ett tydligare sätt än tidigare klargöra att den som låter utföra byggnadsarbeten (byggherren) ska se till att följa de bestämmelser som gäller. Detta tydliggjordes i lagen och framgår detta s.k. byggherreansvar av 10 kap. 5 § PBL. Utöver byggherransvaret har det ansetts nödvändigt med ett lagreglerat kontrollsystem för att samhället ska kunna övervaka att byggherren tar sitt ansvar och att samhällskrav uppfylls. I PBL:s nuvarande kontrollsystem (se avsnitt 3) finns formella krav på bl.a. kompetens hos sakkunniga och kontrollansvariga. Vad gäller de entreprenörer som utför arbeten finns i PBL inga krav, vare sig i fråga om kompetens eller ansvar för byggfel (avvikelser från samhällets krav). I många situationer saknar byggherren/beställaren närmare kunskaper om byggnadslagstiftning och byggteknik. Så är t.ex. ofta fallet när en privatperson har förvärvat en tomt och där låter uppföra en villa. Åtminstone i sådana fall kan ifrågasättas om inte PBL:s kontrollsystem bör kompletteras med vissa krav på de entreprenörer som anlitas. Krav som skulle syfta till att undvika byggfel och underlätta rättelse av fel som uppkommer. Att införa formella kompetenskrav på entreprenörer kan vara en väg. I betänkandet Bygg – helt enkelt! (SOU 2008:68) framfördes ett förslag att det i entreprenörens organisation skulle finnas en certifierad arbetsansvarig för att säkerställa en lägsta godtagbar kompetensnivå. I samma betänkande föreslogs att ansvaret för rättelse av fel i vissa fall skulle läggas på entreprenören. Överväganden och förslag om delat byggansvar i innebära att föreläggande om rättelse vid avvikelser från lagstadgade krav skulle kunna riktas mot den som i praktiken utfört åtgärden. Vår utredning begränsas i enlighet med direktiven till den sistnämnda frågan om entreprenörers ansvar för att rätta uppkomna byggfel. Utredningen har redan tidigt i arbetet med att forma regler om rättelseförelägganden mot entreprenör bedömt att PBL även framledes bör innehålla enbart offentligrättsliga regler, dvs. PBL bör inte reglera ansvarsförhållanden mellan enskilda, dvs. inte reglera relationer och avtalsförhållanden mellan byggherre och entreprenör. ska inte ta ställning till avtalskonstruktioner mellan olika parter som är involverade i byggprocessen. beslut om rättelse av byggfel ska inte i sig ha någon rättslig inverkan på ekonomiska uppgörelser mellan byggherre och entreprenör. beslut enligt PBL ska inte heller ingripa i ansvars- och avtalsrelationer mellan entreprenörer i de fall flera sådana är engagerade i ett byggprojekt (delade entreprenader och entreprenader med underentreprenörer). Utgångspunkten har även varit att det grundläggande byggherreansvaret behålls orubbat. I det fall entreprenör inte förmås genomföra rättelse så finns byggherrens ansvar kvar och ska förelägga byggherren att vidta rättelse. Av den anledningen undviker vi att tala om delat byggherreansvar utan säger i stället delat byggansvar. En annan väsentlig utgångspunkt för vårt arbete har varit att systemet ska vara enkelt för att hantera. Kravet på enkelhet bekräftas av de kommentarer som lämnats från kommunerna i utredningens kommunenkät1. roll ska med det förslag vi lägger alltjämt vara att enbart tillse att samhällskrav uppfylls. Förslaget har två huvudsyften; a) att byggfel (avvikelser från samhällskrav) ska kunna rättas snabbare – genom att under vissa i lag angivna förutsättningar ska kunna vända sig direkt mot entreprenören och b) underlätta för den icke-professionella byggherren att få byggfel åtgärdade. 1 I samband med arbete med delbetänkandet Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler, SOU 2012:86, genomfördes en enkät till de 150 kommuner där det har byggts flest bostäder. I enkäten ställdes bl.a. frågor om för- och nackdelar med rättelseföreläggande mot entreprenör. I bilaga 4 till föreliggande slutbetänkande finns en sammanställning av svaren på frågorna om rättelseföreläggande. Överväganden och förslag om delat byggansvar i I förlängningen bör dessutom förslaget kunna bidra till att antalet byggfel minskar. Oseriösa entreprenörer som inte är beredda att axla ansvaret för rättelse av byggfel kan få svårare att hitta kunder. Vårt intryck är att en möjlighet till rättelseföreläggande mot entreprenör välkomnas av många kommuner2 – under förutsättning att reglerna kring detta inte medför att personal blir involverade i att utreda oklara ansvarsförhållanden. Förslag: föreläggande om rättelse ska i vissa situationer kunna riktas mot den som utfört den felaktiga åtgärden, i stället för att riktas mot ägare av fastigheten eller byggnaden. Föreläggande mot utföraren förutsätter att denne före byggstart har godkänt att så får ske, genom att ta på sig uppgiften som ansvarig entreprenör enligt PBL samt att detta framgår av kontrollplanen. Underentreprenör kan inte vara ansvarig entreprenör enligt PBL. Ett föreläggande mot den som utfört åtgärden ska endast kunna ske i de fall fastighetens eller byggnadens ägare godkänt detta. Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda ska föreläggandet på samma sätt som tidigare riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare. Ovanstående bestämmelser ska endast tillämpas då byggnadsarbete har utförts på uppdrag av byggkonsument vilken är fysisk person som bygger för eget boende eller om arbetet utförts på uppdrag av bostadsrättsförening. 2 Detta har framkommit bland annat i remissvar över förslag i SOU 2008:68. Jämför även , F.& Rova, L. Byggherrens och entreprenörens ansvar vid bostadsbyggande – analys av förslag om delat byggansvar i PBL. och Byggande, KTH. Examensarbete nr 167. Här intervjuades byggnadsinspektörer från sju kommuner i . Se s. 28 ff. Överväganden och förslag om delat byggansvar i Samhällets krav på rättelse av byggfel riktas mot de med minst kunskap Om får vetskap om att det vidtagits en åtgärd i strid mot PBL eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (bl.a. byggregler – BBR) kan förelägga den som äger fastigheten eller byggnaden att vidta rättelse inom viss tid.3 I situationer då mottagaren av föreläggandet är en icke-professionell aktör kan ifrågasättas om denna regel är effektiv. Först kan nämnas fallet med byggande av en- och tvåbostadshus (småhus). Ägaren har i dessa fall vanligtvis små kunskaper om byggregler och byggteknik. När samhället utkräver ansvar för avsteg från byggnadslagstiftningen sker detta således mot en part som är dåligt för att förstå innebörden av föreläggandet och därför kan ha svårt att snabbt genomföra rättelse av det aktuella byggfelet. Det kan även vara så att ägaren/byggherren i detta skede har svårt att ta kostnaden för en rättelse, innan det entreprenadsrättsliga ansvaret är klarlagt. Utredningens förslag om rättelseföreläggande mot entreprenör skulle kunna snabba på rättelsen, utan att fördenskull påverka den slutliga ekonomiska ansvarsfördelningen mellan beställare och entreprenör. Även i fråga om ägarlägenhetsfastigheter kan ovannämnda situationer uppstå i de fall dessa ägs av privatpersoner. Situationen kan även bli liknande då en bostadsrättsförening tar emot ett föreläggande från , eftersom även bostadsrättsföreningar ofta har begränsade kunskaper om byggnadslagstiftning och byggteknik.4 Utredningen bedömer att det i ovannämnda situationer med icke-professionella beställare/byggherrar finns behov av att införa nya möjligheter vad gäller föreläggande om rättelse. Byggfel kan rättas snabbare om föreläggande får riktas direkt mot den som enligt fastställd kontrollplan ansvarar för det som är fel Om föreläggande kunde riktas direkt mot den entreprenör som utfört åtgärden undviks ett mellanled i form av okunnig ägare av fastigheten/byggnaden. Med en sådan befogenhet skulle det även finnas bättre grund för att under 311 kap. 20 § PBL. 4De svårbemästrade situationer som inte uppstår för ickeprofessionella byggherrar har behandlats i Bygg – helt enkelt! SOU 2008:68 s. 197–204. Överväganden och förslag om delat byggansvar i platsbesök eller samrådsmöten behandla rättelser av byggfel genom att vända sig till den som bör ha insikt i vad krav innebär i tekniskt avseende. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna om rättelseföreläggande i 11 kap. PBL kompletteras så att det ska bli möjligt att – under vissa angivna villkor – rikta föreläggande mot den entreprenör som ansvarar för den felaktiga åtgärden. Föreläggande mot entreprenör föreslås kunna ske endast under förutsättning att a) entreprenören inför beslut om byggstart har godtagit att föreläggande om rättelse kan riktas mot denna och b) entreprenören är angiven i den kontrollplan som fastställs i beslut om startbesked. Sådana entreprenörer föreslås benämnas ansvariga entreprenörer. Begreppet ska definieras i PBL som; näringsidkare som anlitas av byggkonsument (enligt definition i lag) och som redovisas i kontrollplan och som kan rikta rättelseföreläggande mot5. Motivet för ovannämnda ordning är att underlätta arbete och minska risken för att föreläggande riktas mot fel entreprenör. I synnerhet när flera entreprenörer är delaktiga i ett byggprojekt genom delade entreprenader eller underentreprenader är det viktigt att inte ska behöva utreda vilken entreprenör som ska föreläggas att rätta ett byggfel. Utredningen har därför undantagit att underentreprenörer kan vara ansvariga entreprenörer enligt PBL. En entreprenör som enligt fastställd kontrollplan godtagit att vara ansvarig entreprenör för hela eller delar av ett husbygge ska inte undkomma rättelseansvar genom att hänvisa till en underentreprenör som samme ansvarige entreprenör anlitat. ska inte utreda vilken eventuell underentreprenör som utfört åtgärden utan enbart gå på de uppgifter som finns i fastställd kontrollplan. Vid delad entreprenad kan sidoentreprenörer vara ansvariga entreprenörer för sitt respektive ansvarsområde förutsatt att dessa tydligt framgår av kontrollplanen. Om det exempelvis visar sig att förtillverkade husväggar är felkonstruerade eller monterats fel kan det uppstå frågetecken om ett rättelseföreläggande ska riktas mot husfabrikanten, en underentreprenör som husfabrikanten anlitat för montering på plats eller annan part som byggherren/fastighetsägaren anlitat för montering. 5 Begreppet näringsidkare har här samma innebörd som i konsumenttjänstlagen. Överväganden och förslag om delat byggansvar i Sådana ansvarsförhållanden vad gäller ansvarig entreprenör enligt PBL måste därför byggherren och dennes entreprenörer klargöra vid upprättande av förslag till kontrollplan. Detta ska inte belasta . Om husfabrikanten enligt kontrollplanen har godtagit att vara ansvarig entreprenör även för montering på plats så kan denne bli föremål för rättelseföreläggande avseende fel i levererade byggelement eller monteringsfel. Anlitande av underentreprenörer för montering ändrar i ett sådant fall inte husfabrikantens åtagande som ansvarig entreprenör enligt PBL. ska noteras att en byggherre kan avstå från att tillämpa systemet med ansvariga entreprenörer enligt PBL, med innebörd att ska tillämpa nuvarande regler att rättelseförelägganden ska riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare. Att entreprenören ska godkänna att ett eventuellt föreläggande kan riktas mot denne innebär att utredningens förslag inte är någon generell överföring av ansvar till entreprenörer. Systemet kan i stället beskrivas som en möjlighet för byggherren att anlita entreprenörer som är beredda att ta ett ansvar för att genomföra sådana rättelser som kräver. I förlängningen bör det bli en marknadsfördel för entreprenörer att erbjuda tjänsten ansvarig entreprenör PBL. För att systemet med föreläggande mot entreprenör ska vara rättssäkert samt lätthanterligt för måste det finnas skriftligt godkännande för åtagande som ansvarig entreprenör. Uppgift om godkännande redovisas i kontrollplan och redovisas skriftligt vid tekniskt samråd och blir genom fastställande av kontrollplanen en del av startbeskedet. bör under samrådet upplysa byggherren om innebörden av om ansvarig entreprenör. Nämnden bör informera om att ett rättelseföreläggande mot ansvarig entreprenör endast kan bli aktuellt om har tydliga uppgifter om entreprenörens del i projektet och att detta ansvarsområde ska framgå av kontrollplanen. Vidare bör upplysas om att underentreprenörer inte kan ikläda sig rollen som ansvarig entreprenörer enligt PBL. Relationen mellan entreprenör och den ägare av fastighet/byggnad som beställt de aktuella arbetena kan – för ingripande – ha utvecklats på ett sätt som gör att ägaren inte längre vill att entreprenören utför de aktuella byggnadsarbetena. Därför bör rättelseföreläggande riktas mot utföraren endast om ägaren av fastigheten/byggnaden godkänner Överväganden och förslag om delat byggansvar i Utan ett sådant godkännande ska föreläggandet liksom riktas mot fastighetens/byggnadens ägare (se även nedan). Förslag: För att ansvariga entreprenörer ska kunna närvara vid arbetsplatsbesök ska nämnden skicka kallelse till dessa. Även byggherren och kontrollansvarig(a) bör genom kallelse ges möjlighet att närvara vid arbetsplatsbesök. Protokoll från arbetsplatsbesök ska sändas till byggherren, kontrollansvarig(a) och till ansvariga entreprenörer. Ansvariga entreprenörer ska kallas till slutsamråd. Mot bakgrund av att ansvarig entreprenör kan bli ansvarig för att rätta byggfel är det rimligt att de ges alla möjligheter till kontakter med . Framförallt kan det vara praktiskt att vara på plats då besöker byggplatsen vid arbetsplatsbesök och vid slutsamråd. Därför föreslås att kallelser till såväl arbetsplatsbesök som slutsamråd ska skickas till ansvariga entreprenörer. Utredningen föreslår även att det i lagen införs en bestämmelse att byggherre och kontrollansvarig(a) ska kallas till arbetsplatsbesök. Det är rimligt att byggherren ges möjlighet att närvara vid dessa besök. Vad gäller kontrollansvarig(a) finns en bestämmelse om skyldighet att närvara vid arbetsplatsbesök (10 kap. 11 § PBL). I lagen bör då finnas en bestämmelse om att kallelse till arbetsplatsbesök ska skickas till kontrollansvarig(a). ska protokoll från arbetsplatsbesök skickas till byggherre och kontrollansvarig (10 kap. 28 §). Sådant protokoll bör även skickas till ansvarig entreprenör. Förslag: Föreläggande om rättelse ska riktas mot ansvarig entreprenör endast om enkelt kan fastställa vilken ansvarig entreprenör som vidtagit den åtgärd som ska rättas samt att denne kan nås med skälig arbetsinsats. Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda ska föreläggandet i stället riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare. Om ett föreläggande har riktats mot ansvarig entreprenör men rättelse inte sker inom skälig tid får rikta föreläggandet mot den som äger fastigheten eller byggnaden. Överväganden och förslag om delat byggansvar i En utgångspunkt vid utformningen av de nya reglerna har varit att de ska vara enkla att tillämpa för . Systemet får inte bli en belastning utan ska ge möjlighet att i vissa specifika fall agera direkt mot den som utfört det byggnadsarbete som medfört att rättelse krävs. I vissa fall kan det vara svårt att med säkerhet fastställa vilken av flera entreprenörer som ska anses ha orsakat ett byggfel. Detta kan beror på oklar rollfördelning eller att det i byggnadstekniskt avseende är svårt att avgöra vad som orsakat felet. Om det råder tvekan om vilken som orsakat det aktuella byggfelet ska inte behöva utreda detta. I ett sådant oklart fall ska föreläggandet riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare. Den sistnämnda ska inte kunna tvinga nämnden att rikta ett rättelseföreläggande mot viss entreprenör om hyser tveksamhet om entreprenörens ansvar för det aktuella felet. Det kan även förekomma att det uppstått oklarheter om var entreprenören befinner sig – trots de adressuppgifter m.m. som tidigare dokumenterats i kontrollplanen. För att inte belasta med efterforskningar vad gäller entreprenörens hemvist ska nämnden kunna bestämma att föreläggandet riktas mot fastighetens eller byggnadens ägare.