sou · H1B360 · 2013-08-23 00:00:00 — Går det att säga något om storleken på de möjliga konsekvenserna? b.Antag att en minskning av antalet järvar sker jämfört med och att antalet järvar minskar så att det finns 400 järvar i . Vilka konsekvenser tror ni att en situation med ett minskat antal järvar jämfört med skulle innebära? Finns det några positiva respektive negativa konsekvenser? Går det att säga något om storleken på de möjliga konsekvenserna? 11.Moderatorn introducerar situationen beträffande lodjur: har 250 lodjursfamiljegrupper, motsvarande 1500 individer. a.Antag att en ökning sker jämfört med och att antalet lodjur ökar med så att det finns 1800 lodjur i . Vilka konsekvenser tror ni att en situation med ett ökat antal lodjur jämfört med skulle innebära? Finns det några positiva respektive negativa konsekvenser? Går det att säga något om storleken på de möjliga konsekvenserna? b.Antag att en minskning sker jämfört med och att antalet lodjur minskar med så att det finns 1200 lodjur i . Vilka konsekvenser tror ni att en situation med ett minskat antal lodjur jämfört med skulle innebära? Finns det några positiva respektive negativa konsekvenser? Går det att säga något om storleken på de möjliga konsekvenserna? 12.Moderatorn sammanfattar diskussionen på mötet och kollar av med deltagarna om de tycker att sammanfattningen var rättvisande. Allmänt präglades mötena av icke-konfrontativ diskussionsvilja och en mångfald av åsikter. Ett sätt att ge en enkel illustration av vad som togs upp av deltagarna är att skapa så kallade ordmoln, se figur 6.2a för och 6.2b för . Ordens storlek i ordmolnen avgörs av hur vanligt förekommande orden var i det som deltagarna sade under mötets gång. Innan molnen görs rensas de allra vanligaste småorden i svenskan såsom och och att bort ur texten. Dessutom rensades orden ska och komma bort, eftersom de visade sig vara vanliga i För tydlighetens skull ersattes dessutom olika böjningsformer av björn, varg, järv och lo med det oböjda substantivet. Exempelvis ersattes orden vargen, vargens, vargarna och vargarnas med ordet varg. Som framgår av figur 6.2a rörde sig diskussionen i mest om varg och därnäst om lo, medan varken ökningar eller minskningar av björn och järv inte väckte några större känslor i gruppen. För varg menade de flesta i gruppen att den har rätt att finnas för sin egen skull, men att dagens täta vargförekomst i leder till negativa konsekvenser för jakt och vardagsliv. Vargen påverkar hur man har sin hund och sina barn och skapar en oroskänsla när man är ute i skog och mark. Som framgår av ordmolnet var det ofta som ord med koppling till jakt och hundar nämndes. Ordet skogen var vanligt, och det syftade oftast på att deltagarna och andra människor, med eller utan hund, på olika sätt vistas i skogen och på så sätt åtminstone potentiellt kan komma i kontakt med rovdjur. Som framgår av figur 6.2a nämndes det dubbeltydiga ordet får tämligen ofta under mötet, och ungefär hälften av gångerna avsåg ordet djuret får. I var det varg och särskilt björn som stod i centrum för diskussionen, se figur 6.2b. Liksom i betonades behovet av att hitta en balans mellan antalet rovdjur och de negativa konsekvenser som de för med sig för olika grupper. Som framgår av ordmolnet för använde sig deltagarna ofta av ordet måste. Detta avsåg i första hand just åsikten att rovdjursbestånden ska vara på en rimlig nivå i förhållande till de olägenheter de medför. Särskilt för björn påpekades att besvären ökar om björnen vänjer sig vid att vistas nära bebyggelse. Det framkom också att det även i rovdjursförvaltningen behövs en balans så att den utgår ifrån lokalt deltagande men att forskning och länsstyrelse kan se till att skapa långsiktighet i förvaltningen. I Lyckselegruppen avsåg ordet får djuret endast en enstaka gång. 7 Avslutande diskussion och slutsatser Rapporten visar på att rovdjursfrågan bär på ett stort antal samhällsekonomiska dimensioner. Ofta står olika ekonomiska intressen mot varandra. En huvudfråga är bevarandevärdet som ställs mot kostnader för t.ex. näringsverksamhet och intressen i områden med rovdjursförekomst. Bevarandevärdet är stort. Även kostnaderna är betydande SOU 2013:60 Bilaga 4 och slår hårt mot näringsverksamheter, enskilda personer och grupper. Rapporten redovisar också många andra, mer komplicerade intressekonflikter. Informationen om slutresultaten vid olika utvecklingsscenarier för rovdjurspopulationerna finns inte. Ett exempel kan vara turismen, där ett ökat antal rovdjur kan anses leda till ökad potential för rovdjursturism och ett ökat symbolvärde för svensk turism i allmänhet å ena sidan, men å andra sidan belastningar som följer av rovdjursturismen och en potentiell negativ inverkan från rovdjuren på t.ex. jaktturism och älgskådning. Ett annat exempel kan vara när olika biologiska bevarandevärden står mot varandra. Till exempel fyller både fårnäring och fäbodbruk traditionella roller i det svenska ekosystemet, och en ökad rovdjursförekomst i linje med ökningsscenarierna i avsnitt 4 påverkar förutsättningarna för dessa näringar. Rovdjurens egna roll i det svenska ekosystemet är omdebatterad och förefaller kräva mer kunskapsuppbyggnad. Allmänt kan sägas att fördelningen av konsekvenser är mycket ojämnt spridd mellan olika grupper, där vissa enskilda grupper, verksamheter eller privatpersoner upplever stora kostnader, medan nyttan framförallt i termer av bevarandevärdet förefaller vara något mer jämnt fördelad över olika grupper, både geografiskt och demografiskt. Vad gäller nyttan visar de studier som vi redovisat i rapporten på att det finns en betydande positiv välfärdseffekt av att hålla livskraftiga populationer av de fyra rovdjuren i – uppskattningsvis ca 12 – enligt de studier som redovisats i avsnitt 5.1. Dock är studierna relativt gamla och bygger på en nulägesbeskrivning som innebär färre rovdjur . Vad gäller kostnaderna visar resultaten i vår rapport att det är ett mycket förenklat resonemang att bara se på direkta kostnader vid faktiska angrepp mot människor, hundar och djurhållning. De indirekta kostnaderna, t.ex. i termer av oro, merarbete, produktionsbortfall på grund av stressade djur, minskad jakt, etc., förefaller i många fall vara stora. Dock är de svåra att kvantifiera och i allmänhet har den här rapporten inte lyckats knyta dessa indirekta kostnader kvantitativt till de öknings- och minskningsscenarier som presenterades i avsnitt 4. Anledningen till att den här typen av kvantifiering är problematisk är dels luckor i litteraturen vad gäller dagens omfattning av de här indirekta kostnaderna, dels en i princip total kunskapslucka kring hur ökningar respektive minskningar av rovdjurspopulationerna dynamiskt påverkar de här kostnaderna. Sannolikt följer inte kostnads- bilden rovdjurspopulationen linjärt. Alltför många faktorer spelar in för att det i det här läget ska vara relevant att göra beräkningar baserat på linjära förhållanden mellan rovdjursantalet och kostnadsläget. Vi föreslår därför att den här rapporten ska utgöra ett avstamp inför framtida studier, och att ett fokus vad gäller samhällsekonomisk analys kopplad till politiska mål i rovdjursfrågan bör ligga på dessa dynamiska samband, snarare än (som litteraturen i huvudsak ser ut ) att ensidigt beskriva dagens kostnadsbild. Det bör dock i sammanhanget betonas att det ur kompensationssammanhang är högrelevant att ytterligare beskriva inte minst de indirekta kostnader som olika näringar och samhällsgrupperingar bär till följd av dagens rovdjursantal. För att nå en ytterligare samsyn inom rovdjursfrågan är det viktigt att myndigheter och kostnadsbärarna delar samma verklighetsuppfattning kring dagens kostnadsbild. Vi tolkar de värderingsstudier som gjorts beträffande nyttan av livskraftiga rovdjurspopulationer i framförallt i termer av en mycket betydande välbefinnandeeffekt av säkerställandet av livskraftiga rovdjursstammar i sig, snarare än som väldigt tydliga indikationer på att nyttan ökar med ett ökande antal rovdjur. För kostnadssidan är det däremot mycket rimligt att anta att kostnaderna ökar med antalet rovdjur, i viss mån oberoende av huruvida populationerna anses livskraftiga eller inte. Om ökningen av kostnaderna är linjär, avtagande, eller tilltagande med antalet rovdjur vet vi inte. Många faktorer spelar förstås in, inte minst var i rovdjursantalen skulle öka. Ur samhällsekonomisk synvinkel förefaller det med bakgrund i ovanstående resonemang vara motiverat att sikta mot nivåer som kan bedömas som långsiktigt hållbara. Nivåer som ligger under dessa leder till välfärdsförluster i termer av förlorade bevarandevärden och nivåer som ligger över dessa leder till välfärdsförluster i termer av direkta och indirekta skadekostnader. Notera dock att vi inte tar ställning till var en långsiktigt hållbar nivå ligger i förhållande till dagens populationer. Den frågan bör vara naturvetenskaplig. Vidare är det sannolikt fler faktorer än bara totalantalen som spelar roll, inte minst genetiska frågor och den geografiska fördelningen av rovdjuren. För att nå ökad acceptans för dessa nivåer bland kostnadsbärarna tror vi att kompensationsfrågan är en av nycklarna. Därmed krävs ytterligare kunskap och samsyn kring den totala kostnadsbilden, inklusive de många indirekta kostnadsposterna som listats i rapporten. Dock kan sannolikt inte alla kostnader kompenseras bort – frågan är mer komplicerad än så. Det är viktigt att i detta sammanhang understryka att en samhällsekonomisk analys bara bör utgöra en delmängd av det beslutsunderlag som krävs. Vi ger därför inga direkta policyrekommendationer baserat på våra analyser, utan vill istället uppmuntra till att se på frågan ur ett bredare perspektiv där samhällsekonomi är en av de pusselbitar som krävs. Asheim, L.J., Mysterud, I., 2004. Economic Impact of Protected Large Carnivores on Sheep Farming in . Asheim, L.L., Eik, L.O., 2005. Animal Welfare conditions for free ranging sheep in Norwegian predator habitats. Biotechnology in animal husbandry, 21 (5-6), pp.105-109. Artdatabanken, 2012. , W., 2010. Kunskapssammanställning: Utmarksbete, främst skogsbete, och dess effekter på biologisk mångfald. , B., Norderhaug, A., , M., , , , H., , J. (in press). Utmarksbeiting i og , fra tradisjonell bruk til muligheter i framtida – verdier og utfordringer. Kommande i tidsskriften Utmark. , L., Solevid, M., 2011. Fortsatt polarisering i vargfrågan, s. 145-162 i , (red.) Lycksalighetens ö. , . , , , K., Runnérus, A., 2011. , , , K., Runnérus, A., 2012. i förfall – destruktiv landsbygdspolitik. , A., , H., , Ö., Lindberget, M., 2010. Strategiskt arbete med rovdjursfrågan inom rennäringen. Rapport för SSR, . , A., , J., Lindberget, M., , M., 2011. Rovdjurssituationen i Jijnjevaerie. Boardman, A. E., , D. H., Vining, A. R., , D. L., 2010. Cost-Benefit Analysis: Concepts and Practice. , M., Bostedt, G., 1999a. Valuing the in : Are Benefits Contingent upon the Supply? In: , M., , R. & Kriström, B. ): Topics in Environmental Economics. Kluwer Academic Press, . , M., Bostedt, G., Kriström, B., 1999b. Obtaining Welfare Bounds in Discrete- Response Valuation Studies - A Non- Parametric Approach. Land Economics, Vol. 75, pp. , M., Bostedt, G., , J., 2003. The Bioeconomics of the Spatial Distribution of an Endangered Species - The Case of the Swedish . 5, pp. Bostedt, G., , M., 1996. Nonresponse in Contingent Valuation – Reducing Uncertainty in Value Inference. Economics, Vol. 8, pp. Bostedt, G., , G., , J., 2008. Contingent Values as – Estimating Minimum Legal Willingness To Pay for Conservation of Large Carnivores in . Environmental and Resource Economics, Vol. 39, pp. Bostedt, G., , P., 2008. Estimating cost functions for the four large carnivores in . Ecological Economics 68, 517-524. , , , R., 2008a. On the Value of Large Predators in : A Regional Stratified Contingent Valuation Analysis. 88, pp. 1066–1077. , , , R.,2008b. An Alternative Interpretation of Multiple Bounded WTP dataCertainty Intervals. Resource and Energy Economics, Vol. 30, pp. 555–567. , , , R., 2008c. Betalningsviljan för att skapa och bevara livskraftiga rovdjursstammar i den svenska faunan. Ekonomisk Debatt 36(2), 43-55. , T., 2010. Income Treatment Effects in Contingent Valuation: The Case of the Swedish Predator Policy. Environmental and Resource Economics, Vol. 46, pp 1-17. , R., Kriström, B., 2012. Miljöekonomi, andra upplagan. , , , , , T.P., 2009. Does variation in selection imposed by bears drive divergence among populations in the size and shape of sockeye ? Evolution 63, 1244- 1261. , 2013. , tillgänglig 2013- 06-09. , G., , J., Bostedt, G., 2007. Willingness to pay (WTP) for Wolverine Gulo gulo Conservation. Wildlife Biology, Vol. 13, pp. , G., Bostedt, G., , J., 2008. Are Wolves Driving Willingness To Pay for Large Carnivores? Wolves as a Symbol for Peoples Willingness To Pay for Large Carnivore Conservation. Society and , Vol. 21, pp. , G., , C., , J., Støen, O-G., 2010. Om svenskars rädsla för stora rovdjur, älg och vildsvin. Rapport 2010:1, , fisk och miljö, , . , C., 2003. Fäboden som politiskt rum: Att vara fäbodbrukare i den gemensamma jordbrukspolitiken. Doktorsavhandling, , . Feldreich, A., 2007. Vargen och känslorna – en artikelserie om människor som lever nära vargen. Kandidatuppsats i Journalistik och multimedia, , . , J., 2005. Illegal rovdjursjakt: En rättsekonomisk analys av rovdjursproblematiken i . kandidatuppsats, , . M., 2003. The Measurement of Environmental and Resource Values: Theory and Methods. Resources for the Future, , DC. Fäbodriksdagen, 2007. Rapport från Fäbodriksdagen. , C., Bostedt, G., , G., 2011. Exploring Distributional Determinants of Willingness-To-Pay for Increasing Large Carnivore Stocks in . 54, pp. , , , N-G., 1998. Vad kostar en ren? Ekonomisk och politisk analys. Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. , M., , J., Flykt, A., 2011. Rädsla för rovdjur. Miljöforskning – för ett hållbart samhälle, . 2011/Innehall/Temaartiklar/Radsla-for-rovdjur/. , M., , M., , J., , R., 2012. Is Human Fear Affecting Public Willingness to Pay for the Management and Conservation of Large Carnivores? 25, pp. Svensk fårnäring, en lägesrapport. Statistik från jordbruksverket. Juniper, B., 2007. The mysterious origin of the sweet apple. American Scientist 95, 44-51. , J., , L., Jaxgård, P., , M., Ängsteg, I., , Ö., 2006, Rovdjur, tamdjur, hundar och människor, PM till rovdjursutredningen , Viltskadecenter. , J., 2007. Management of and Lynx Conflicts with Human Interests. Doktorsavhandling, Acta Universitatis Agriculturae Sueciae 2007:59. R., 1994. Public attitudes toward bears and their conservation. International Conference on 9, 43-50. , J., 2010. Monitoring and Management of the Swedish (arctos) Population. Acta Universitatis agriculturae Sueciae 2010:58. , fisk och miljö, , . ENG114 []. , G., , T., 2011. Ekonomisk värdering med scenariometoder: En vägledning som stöd för genomförande och upphandling. Rapport 6469, , . , J., Bostedt, G., (publiceringsdatum okänt). Merarbete på grund av rovdjur - En intervjustudie. och och naturresursekonomi, SLU, . Kvastegård, E. Social and economic consequences of wolf (Canis lupus) in . Examensarbete i ämnet biologi. , A., , M., Kojola, I., 2000. Action plan for the conservation of Wolverines (Gulo gulo) in Europe. Nature and environment, No. Lindberget, M., , A., 2010. Vi plågas och renarna plågas av rovdjuren -en vägledning i utarbetandet av toleransnivåer. Slutrapport del II. Linnell, D., C., J., Steuer, D., , J., Kaczensky, P., Swenson, E., J., 2002, European , Wildlife Conservation Issues - Technical Series, Series Number: 004A, . , T., 2011. Fäbodskogen som biologiskt kulturarv. Betade boreala skogars innehåll av historisk information och biologisk mångfald: en studie av fyra fäbodställen i . LRF, 2012. De gröna näringarnas affärer på gårdsnivå – nuläge och utvecklingsmöjligheter – 2017. De första vaktlamorna på plats. Enkätundersökning om djurägares syn på rovdjursstängsel, rovdjur och rovdjursförvaltning. Utvärdering av arbete med förebyggande åtgärder mot stora rovdjur 2000-2007. , L., , M., , G., 2008. Jakten i – Ekonomiska värden och attityder /06. Rapport från Adaptiv förvaltning av vilt och fisk. Rapport nr: 1. ISSN 1654- 8310. , J., , J., , E.B., Linnell, J., , J., , H., 2011. Factors affecting Eurasian lynx kill rates on semi-domestic reindeer in northern : Can ecological research contribute to the development of a fair compensation system? Biological conservation, article in press. , P.F., Herfindal, I., Linnell, J.D.C., Overskaug, K., Kvam, T., , R., 2006. Does the spatiotemporal distribution of livestock influence forage patch selection in Eurasian lynx? Wildlife biology 12, 63-70. Mysterud, I., , J.T., 1997. on Domestic Sheep Registered With Mortality Transmitters. 9(2): 107-111. Konsekvensanalys steg för steg: handledning i samhällsekonomisk konsekvensanalys för . Vägledning för svenska arter I habitatdirektivets bilaga 2. Kompensationsåtgärder vid införsel och utsättning av varg. Redovisning av regeringsuppdrag. Yttrande över Svenska Samemas Riksförbunds rapport om rovdjurssituationen i Jijnjevaerie . DnrL2011/1233. Nationell förvaltningsplan för varg 2012 – 2017, , . Nationell förvaltningsplan för björn 2013 – 2017, , . Nationell förvaltningsplan för lodjur 2013 – 2017, , . Nationell förvaltningsplan för järv 2013 – 2017, , . , M., 2008. Rovdjursturism - tre rapporter med kartläggning, litteraturstudie och juridisk analys, Rapport 5687, , . , J., Linnell, J., Fossland , P., Herfindal, I., Kvam, T., , R., 1998. Lynx Depredation On Domestic Sheep In . 66(1):98–105. , K.,2012. Uppdatering av Fäbodbrukarnas aktuella ställningstaganden i rovdjursfrågor. taganden_rovdjursfragor.pdf []. Ordiz, A., 2010. De stora rovdjurens ekologiska roll. En kunskapssammanställning baserad på aktuell forskning. , V.A., Linnell, J., , R., , H., , M., , P., 1999. lynx (Lynx lynx) predation on semi-domestic reindeer (rangifer tarandus) in northern . Wildlife Biologi, 5, pp: 203-211. , J., 2003. Population ecology of Scandiniavian wolverines. R., , J., , H. N., , P., , H. P., 2010. Utredning av underlag för utveckling av socioekonomiska kriterier och rekommendationer rörande utsläpp av varg. Avdelningen för miljökommunikation, land, , . Rovdjurscentret De 5 Stora, 2013. Rovdjur och tamdjur – går det ihop? Dokumentation av seminarium arrangerat av Rovdjurscentret De 5 Stora, , och i . f []. Sagør, J.T., Swenson, J.E., och Røskaft, E., 1997. Compatibility of brown bears (actus) and free-ranging sheep in . Biological Conservation 81, pp.91-95. Sahlén, V., Swenson, J., , , , J., 2006. En rapport från Skandinaviska till den svenska . Skandinaviska Rapport 2006-4. , M., 2004. Arrendenivåer för jakt i och jaktens monetära värde. , C., , G., 2009. Om svenskars inställning till rovdjursförvaltning. Rapport 2009:2, , fisk och miljö, , . , A., 2006. Den är ju inte i fårhagen på studiebesök – om lokala perspektiv och uppfattningar om varg och svensk rovdjurspolitik. Rapport 2006:1, offentlig sektor (CEFOS), . Solevid, M., , L., 2010. Gärna varg, men inte på min bakgård, s. 169-180 i (red), Nordiskt ljus. , P., Vandel, J.M., Ruette, S., Coat, L., Coat, Y., Balestra, L., 2002. Factors affecting lynx predation on sheep in the French . 39, 168-176. Varför bevara stora rovdjur? Positiva aspekter på rovdjur. Bilaga 1 till Synpunkter med anledning av den förestående utvärderingen av vargstammen och dess effekter. Något redigerad version med avseende på tydlighet per . Swenson, J.E., , F., Bjärvall, A., Wabakken, P., 1998. Living with success: research needs for an expanding brown bear population. Swenson, J.E., , B., , F., 2001. bear predation on moose. , Fagrapport 48. Swenson, J.E., 2003. The ecology of an increasing brown bear population: managing a successful recovery. %20thesis%20Swenson.pdf []. Om rovdjurspolitiken i . Skrivelse , , . , , , M., , I-M., 2004. Samverkan för människa och natur: En introduktion till ekologisk ekonomi. Viltskadecenter, 2012. Björnpredation på ren och potentiella effekter av tre förebyggande åtgärder. Viltskadecenter, 2013a. i - preliminär statusrapport. Viltskadecenter, 2013b. Skador av fredat vilt på tamdjur, hundar och gröda. Rapport 2013-1, , SLU . Wedholm, P., 2009. Enkätundersökning om djurägares syn på rovdjursstängsel, rovdjur och rovdjursförvaltning - utvärdering av arbete med förebyggande åtgärder mot stora rovdjur 2000-2007, Publikation nummer: 2009: 35, i län. Wikenros, C., Sand, H., Liberg, O., 2011. bra för andra arter? för ett hållbart samhälle. ), 2013. LRF:s verksamhetsberättelse – 2012 ett tungt år men ljusare tider i sikte, . Rapportens appendix publiceras på /publikationer Appendix A – litteraturöversikt (detaljerat här kring sökmetodik /search strings) Appendix B – intervjustudie (intervjuer i sin helhet) Appendix C – Fokusgrupper (detaljerad redovisning av fokusgrupperna) 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor.