sou · H1B349 · 2013-06-25 00:00:00 — Bestämmelsen reglerar tingsrättens domförhet vid handläggning av familjerättsliga ärenden. Våra överväganden finns i avsnitt 4.6.2. Ändringen i första stycket innebär att nämndemännen ska vara två till antalet i stället för tre. Även en språklig ändring görs. I det andra stycket görs endast en språklig ändring. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelsen i 14 kap. 17 § ska tillämpas i äldre lydelse om en huvud- förhandling har påbörjats i målet före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen reglerar tingsrättens domförhet vid hand- läggning av mål. Bestämmelsen motsvarar övergångsbestämmelsen till förslaget till lag om ändring i (punkten 2). Se kommentaren till den övergångsbestämmelsen. Den upphävda bestämmelsen i 14 kap. 18 § ska tillämpas om en huvudför- handling har påbörjats i målet före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen reglerar hovrättens domförhet vid hand- läggning av mål. Bestämmelsen motsvarar övergångsbestämmelsen till förslaget till lag om ändring i (punkten 2). Se kommentaren till den övergångsbestämmelsen. Bestämmelsen i 18 kap. 4 a § ska tillämpas i äldre lydelse om ett sammanträde har påbörjats i ärendet före ikraftträdandet eller om ärendet har företagits till avgörande före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen reglerar rättens domförhet vid handlägg- ning av ärenden. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångs- bestämmelserna till förslaget till lag om ändring i . Se kommentaren till den punkten. 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:688) om kontaktförbud Tingsrätten ska bestå av en lagfaren domare när den handlägger ett ärende enligt denna lag. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och två nämndemän. Vid omröstning gäller reglerna i 29 kap. i tillämpliga delar. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättens domförhet vid handläggning av ett ärende enligt lagen om kontaktförbud. Vårt förslag behandlas i avsnitt 4.6.2. Det första stycket har ny lydelse som innebär att rätten som huvudregel ska bestå av en lagfaren domare. Nämndemän får ingå i rätten om det finns skäl för det. De ska då vara två till antalet. Särskilda skäl för att låta nämndemän delta i avgörandet kan vara att ärendet innefattar omfattande utredning eller är särskilt infek- terat. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för andra ärende- typer. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelsen ska tillämpas i äldre lydelse om ett sammanträde har påbörjats i ärendet före ikraftträdandet eller om ärendet har företagits till avgörande före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i . Se kommen- taren till den punkten. 12.10Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Vid handläggningen av ärendet består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och två nämndemän. Bestämmelsen reglerar tingsrättens domförhet vid handläggning av ärenden enligt lagen. Ändringen i paragrafen innebär att nämndemännen ska vara två till antalet i stället för tre. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelsen ska tillämpas i äldre lydelse om ett sammanträde har påbörjats i ärendet före ikraftträdandet eller om ärendet har företagits till avgörande före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i . Se kommen- taren till den punkten. 12.11Förslaget till lag om ändring i sambolagen (2003:376) Tingsrätten ska bestå av en lagfaren domare när den handlägger ett ärende enligt denna lag. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och två nämndemän. Regeringen får bestämma att även sådana anställda i en tingsrätt som inte är lagfarna domare ska få förordna bodelningsförrättare enligt 17 kap. 1 § . I paragrafen finns bestämmelser om tingsrättens domförhet vid handläggning av ärenden enligt lagen. Ändringen i första stycket innebär att tingsrätten är domför med en lagfaren domare och två nämndemän i stället för tre. Stycket justeras även språkligt. Ändringen i andra stycket är endast språklig. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelsen ska tillämpas i äldre lydelse om ett sammanträde har påbörjats i ärendet före ikraftträdandet eller om ärendet har företagits till avgörande före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i . Se kommen- taren till den punkten. 12.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation 8 kap. 25 § När förvaltningsrätten slutligt avgör mål som avses i 23 § i sak ska den bestå av två lagfarna ledamöter och två ekonomiska experter. Om en av de eko- nomiska experterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå domför. Förvaltningsrätten är dock domför utan de ekonomiska experterna vid prövning av mål som är av enkel beskaffenhet. I paragrafen finns bestämmelser om förvaltningsrättens domförhet vid avgörande av mål enligt 8 kap. 23 §. Det första och andra stycket justeras språkligt som en följd av att 18 § LAFD ändras. Inga ändringar i sak avses. 8 kap. 26 § När kammarrätten slutligt avgör mål som avses i 23 § i sak ska den bestå av tre lagfarna ledamöter och två ekonomiska experter. Om en av de ekonomiska experterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå domför. Kammarrätten är domför utan de ekonomiska experterna vid prövning av mål som är av enkel beskaffenhet. I övrigt gäller, även i mål som avses i första stycket, 12 § tredje–femte styckena lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar i fråga om kammarrättens sammansättning. Vid behandlingen av frågor om prövnings- tillstånd och frågor som behandlas därmed ska dock även en eko- nomisk expert ingå i rätten, om inte målet är av enkel beskaffenhet. Bestämmelsen reglerar kammarrättens domförhet när den avgör mål enligt 8 kap. 23 §. Ändringarna i första, andra och tredje stycket är föranledda av att 12 § LAFD ändras. Inga ändringar i sak avses. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelserna ska tillämpas i äldre lydelser om en muntlig förhandling eller en föredragning har påbörjats i målet före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om all- männa förvaltningsdomstolar. Se kommentaren till den punkten. 12.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud Tingsrätten ska bestå av en lagfaren domare när den handlägger ett ärende enligt denna lag. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och två nämndemän. Vid omröstning tillämpas bestämmelserna i 29 kap. . Paragrafen reglerar tingsrättens domförhet vid handläggning av ett ärende enligt lagen. Våra överväganden finns i avsnitt 4.6.2. Bestämmelsen ändras på så sätt att tingsrätten som huvudregel är domför med en lagfaren domare. Nämndemän får delta om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Särskilda skäl kan föreligga om ärendet exempelvis är uppmärksammat eller innefattar omfattande utredning. Paragrafen ändras även så att nämndemännen ska vara två till antalet i stället för tre. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelsen ska tillämpas i äldre lydelse om ett sammanträde har påbörjats i ärendet före ikraftträdandet eller om ärendet har företagits till avgörande före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i . Se kommen- taren till den punkten. 12.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt När förvaltningsrätten slutligt avgör mål enligt denna lag i sak ska den bestå av en lagfaren ledamot och två särskilda ledamöter. Av de särskilda ledamöterna ska en ha särskilda kunskaper om film och en ha särskilda kunskaper i beteendevetenskap. Förvaltningsrätten är dock domför utan de särskilda ledamöterna vid pröv- ning av mål som är av enkel beskaffenhet. I paragrafen finns bestämmelser om förvaltningsrättens domförhet vid avgörande av mål enligt lagen. Ändringarna i första och andra stycket är föranledda av att 18 § LAFD ändras. Ingen ändring i sak är avsedd. De särskilda leda- möterna ska därmed även framöver endast delta när förvaltnings- rätten slutligt avgör mål i sak som inte är av enkel beskaffenhet. När kammarrätten slutligt prövar mål enligt denna lag i sak ska den bestå av tre lagfarna ledamöter och två särskilda ledamöter. Av de särskilda ledamöterna ska en ha särskilda kunskaper om film och en ha särskilda kunskaper i beteendevetenskap. Även om en av de särskilda ledamöterna är frånvarande, får målet avgöras om tre av kammarrättens övriga ledamöter är ense om slutet. Kammarrätten är dock domför utan de särskilda ledamöterna vid prövning av mål som är av enkel beskaffenhet. Bestämmelsen reglerar kammarrättens domförhet vid prövning av mål enligt lagen. Det första och andra stycket ändras som en följd av att 12 § LAFD ändras. Ingen ändring i sak är avsedd. Detta innebär att de särskilda ledamöterna ska delta när kammarrätten slutligt avgör ett mål enligt lagen. Är målet av enkel beskaffenhet är kammarrätten domför utan de särskilda ledamöterna. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för övriga författnings- förslag. Bestämmelserna ska tillämpas i äldre lydelser om en muntlig förhandling eller en föredragning har påbörjats i målet före ikraftträdandet. Punkten innehåller övergångsbestämmelser beträffande rättens dom- förhet. Bestämmelsen motsvarar punkten 2 i övergångsbestämmel- serna till förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om all- männa förvaltningsdomstolar. Se kommentaren till den punkten. 12.15Förslaget till förordning (20xx:xxx) om förfarandet vid ansökan om och nominering till nämndemannauppdrag Denna förordning innehåller bestämmelser om ansökan om och nominering till uppdrag som nämndeman vid tingsrätt och i förvaltningsrätt. I bestämmelsen anges förordningens tillämpningsområde. Förslagen behandlas i avsnitt 6.4.6. En nominering ska innehålla uppgift om namn och kontaktuppgifter till den som nominerar samt namn och personnummer till den som nomineras. Nomi- neringen ska ges in till kommunen respektive i det län där den nominerade är folkbokförd. Bestämmelsen reglerar hur nominering till nämndemannauppdrag praktiskt ska gå till och vilka uppgifter den som nominerar ska ange. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6. Kandidaterna, sökande och nominerade, ska till den kommun respektive lands- ting i det län där kandidaten är folkbokförd ge in en ansökan om nämnde- mannauppdrag respektive en bekräftelse av nomineringen. Bestämmelsen reglerar de två alternativa sätten att kandidera till nämndemannauppdrag, nämligen att ansöka om respektive att bli nominerad till sådant uppdrag. Förslagen behandlas i avsnitt 6.4.6. Förfarandet för de två olika typer av kandidaturer skiljer sig åt endast vad gäller frågan om vem som tar initiativ till kandidaturen: kandidaten själv (ansökan) eller någon annan (nominering). För att nomineringen ska beaktas, krävs att den nominerade bekräftar denna från nomineringen. En bekräftelse av nominering till uppdrag som nämndeman innebär en förklaring från den nomi- nerade att han eller hon accepterar nomineringen och samtycker till att kandidera till uppdrag som nämndeman. Båda typer av kandidater har att fylla i det av framtagna formuläret där de lämnar uppgifter rörande behörighet och lämplighet för uppdrag som nämndeman. Det är upplysning- arna i formuläret i förening med uppgifterna i personbeviset och övriga genom referenstagning och intervjuförfarande inhämtade upplysningar som kommer att utgöra underlag för kommunens respektive kontroll enligt 4 kap. 7 b § RB respektive 19 b § LAFD av kandidaternas behörighet och lämplighet för upp- draget. En bekräftelse enligt 3 § ska ha kommit in till kommunen respektive lands- tinget från det att nomineringen har inkommit. Har inte en bekräftelse av nomineringen kommit in till kommunen , för- faller nomineringen. I paragrafen finns en bestämmelse om tidsfrist för att inkomma med bekräftelse av en nominering och följden av att bekräftelsen inte har inkommit inom den föreskrivna tiden. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.6. Kommunerna bör kunna uppmana de som har blivit nominerade att inkomma med bekräftelse och erinra om att nomineringen förfaller om inte bekräftelsen inkommit inom den föreskrivna tiden. En ansökan om uppdrag som nämndeman ska innehålla uppgift om 1.kandidatens namn, personnummer och kontaktuppgifter, 2.kandidatens medborgarskap och yrke, 3.kandidaten är försatt i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken, 4.kandidaten förekommer i det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, 5.kandidaten är eller har varit misstänkt för brott för vilket fängelse är stadgat, 6.kandidaten är föremål för exekutiva åtgärder, har meddelats näringsförbud eller annars har stora betalningssvårigheter, 7.kandidatens kunskaper i det svenska språket, 8.kandidaten har tjänstgjort som nämndeman och, om så är fallet, när och vid vilken domstol detta har ägt rum samt om kandidaten har blivit entledigad/avstängd från tjänstgöring som nämndeman, och 9.kandidaten för den valperiod som avses med ansökan/bekräftelsen även kandiderar till uppdrag som nämndeman på annan domstol, och i så fall vilken. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter av betydelse för behörighetskontrollen och lämplighetsbedömningen som ska framgå av ansökan. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6 och 6.4.7. Ansökan om uppdrag som nämndeman ska även innehålla 1.en kort motivering till varför kandidaten vill bli nämndeman, 2.uppgift om namn och kontaktuppgifter till två referenspersoner, 3.en förbindelse från kandidaten att han eller hon ska upplysa domstolen om det inträffar någon förändring i de omständigheter som anges i 5 § 1–6 ovan, samt 4.en förklaring från kandidaten om att han eller hon är informerad om att den domstol där han eller hon kan komma att tjänstgöra kommer att begära in ett utdrag ur det register avseende honom eller henne som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Paragrafen innehåller vidare anvisningar om innehållet i ansökningen. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6. Ansökan ska vara undertecknad av kandidaten. Till ansökan ska bifogas per- sonbevis med uppgift om kandidatens namn, personnummer, folkbokförings- adress och medborgarskap. Paragrafen innehåller bestämmelse om formella krav på ansökan. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6 och 6.4.7. Ansökan enligt 5–7 §§ ska göras på ett av fastställt formulär. Av bestämmelsen framgår att ansökan om nämndemannauppdrag ska göras på det formulär som tar fram för ända- målet. Kommunen respektive ska enligt 9 § ge kandi- daten tillfälle att göra om sin ansökan/bekräftelse på det för ända- målet framtagna formuläret. Är en ansökan ofullständig, ska kommunen eller ge kandidaten tillfälle att inom komplettera den. Om komplettering inte kommer in ska prövningen göras på befintligt underlag. I paragrafen finns bestämmelser om vad som sker när en ansökan är ofullständig. Kandidaten bör informeras om att prövningen kommer att göras på befintligt underlag om han eller hon inte har inkommit med en komplettering inom den föreskrivna tiden. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.6. Kommunen och får vid behov uppmana kandidaten att inge intyg om att han eller hon inte har förvaltare och/eller inte är försatt i konkurs vid äventyr av att kandidaturen annars förfaller. Paragrafen innehåller bestämmelse om möjlighet för kommunen och att på förekommen anledning begära in ytterligare underlag från kandidaten inför kontrollen av kandidatens behörig- het. Övervägandena i denna del finns i avsnitt 6.4.6 och 6.4.7. Bestämmelserna om ansökan enligt 5–10 §§ ska tillämpas även på bekräftelse av nominering. I paragrafen upptas en bestämmelse om att det som i förordningen föreskrivs om innehålls- och formkrav på en ansökan även ska gälla en bekräftelse av nominering. Övervägandena i denna del finns i avsnitt 6.4.6. Bestämmelsen innebär att både ansökan om och nomi- nering till uppdrag som nämndeman kan ske på ett och samma for- mulär. Kandidaten bör ange vilken typ av kandidatur som formu- läret avser. ska fastställa ett formulär för ansökan om respektive bekräftelse av nominering till uppdrag som nämndeman. Paragrafen reglerar den uppgift som får att ut- arbeta och tillhandhålla formulär för ansökan om och bekräftelse av nominering till nämndemannauppdrag. Våra överväganden finns i avsnitt 6.4.6 och 10.1. Särskilt yttrande av experten Medborgarnas rätt till deltagande i rättsprocessen är en fundamen- tal princip i varje demokratiskt samhälle. Detta slogs fast av , EUs kommissionär för rättsfrågor, vid en ceremoni i den 11maj 2012 i samband med att en deklara- tion om lekmannadomare undertecknades av representanter från 14 EU-länder däribland genom . Hon uttryckte också att Kommissionen i sitt arbete vill främja medborgarnas deltagande som lekmannadomare eftersom det bidrar till att förbättra medborgarnas insyn i rättsprocessen och att minska gapet mellan medborgarna och domstolarna. Rättsväsendet har tillförts tre utredningar, Brott- målsprocessen, SOU 2013:17. En modernare rättegång II – en upp- följning, SOU 2012:93 samt föreliggande utredning som berör rätts- tillämpningen vid våra domstolar. En gemensam nämnare för dessa utredningar, så som det framförs, är i vilken omfattning nämnde- män ska medverka vid domstolar . Nämndemannautred- ningen har en uttalad uppgift enligt kommittédirektiven att skapa ett modernt nämndemannasystem som kan upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Jag anser att en grundläggande uppgift för utredningen är att tillvarata samhällets krav som framförs i direk- tiven enligt följande skrivning Nämndemannasystemet ska bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna genom nämnde- männen – i egenskap av allmänhetens representanter – får insyn i, och inflytande över, domstolarnas avgörande. Med denna funktion med- verkar nämndemän i avgöranden av dels brottmål och familjemål i tingsrätt och hovrätt, dels vissa typer av mål i förvaltningsrätt och kammarrätt. Denna del av kommittédirektiven stämmer väl överens med EU kommissionens inställning genom . föreliggande utredningsförslag föreslår två djupgående prin- cipiella ändringar vid tillämpning av vårt nämndemannasystem. Ett förslag går ut på att nämndemännen vid domstolar ska utses dels på det traditionella sättet efter nominering av politiska partier i våra folkvalda fullmäktigeförsamlingar dels genom den s.k. fria kvoten där var och en kan ansöka hos kommun/landsting. Utredningen föreslår att minst hälften av nämndemännen ska väljas från den fria kvoten. Det andra djupgående principiella förslaget är att det inte skall finnas nämndemän i hovrätten/kammarrätten och att antalet nämndemän som deltar i underrätterna skall vara två nämndemän vid förhand- lingar. Målsättningen med den fria kvoten är bl.a. att bredda rekryterings- underlaget utanför de politiska partierna. Förhoppningen är också att antalet unga nämndemän blir flera vid våra domstolar. Eftersom nämndemännen blir färre enligt förslaget skulle det höja statusen för de kvarvarande nämndemännen. Det har också framförts åsikten att insynen från samhällets sida i domstolar trots färre nämndemän delvis kompenseras genom massmedial bevakning av våra rättegångar. Min uppfattning är att den fria kvoten inte kommer att infria förväntningarna. Orsaken till varför vi har få yngre nämndemän är inte klarlagt genom någon forskning. Avsaknaden av yngre nämnde- män kan mycket väl bero bl.a. på arbetsförhållanden och det arvode som utgått för nämndemannauppdrag. Att yngre nämnde- män hoppar av beror bl.a. på, enligt vad utredningen har kommit fram till, arbets- och familjeskäl. Tittar vi på statistiken i vår utredning framgår det att antalet tjänstgöringsdagar , varit flest hos nämndemän 65 och äldre. Att nämndemän upp till har lägst antal tjänstgöringsdagar befäster min uppfattning att den fria kvoten inte löser problemet med hög medelålder på medverkande nämndemän i domstolar. Införan- det av den fria kvoten medför också strängare kontroll av vilka som uppfyller kravet på nämndemännens lämplighet (se nedan). Full- mäktige får anses ha en skyldighet att göra en bedöm- ning av kandidatens lämplighet i varje enskilt fall. Denna skyldighet kommer, om förslaget om fri kvot genomförs, även att omfatta de kandidater som inte har blivit nominerade av något politiskt parti. Utredningens förslag att det ska införas ett absolut krav på att endast den som är lämplig får utses till nämndeman. I detta förslag inryms ett antal krav som gott omdöme, vara engagerade i sam- hällsfrågor och ha förmåga att tillgodogöra sig information. Vidare ska kandidaten vara självständig och kunna skapa sig en egen upp- fattning, samt vara redbar dvs. god förebild i fråga om laglydnad och livsföring vad avser angelägenheter av ekonomisk natur. Ej sviktande koncentrationsförmåga är också ett av kraven. Detta är en mycket vansklig uppgift, nära på omöjlig, att bedöma en persons koncen- trationsförmåga vid ett sådant uttagningsförfarande som beskrivs i betänkandet. Den blivande nämndemannen bör enligt utredningens förslag vidare visa öppenhet och nyfikenhet inför uppdraget. Dessa krav ska ligga till grund för handläggare att välja ut lämpliga kandi- dater till fullmäktige för beslut. Dessutom ska fullmäktige ha samma urvalsgrunder som handläggaren. Jag anser att utredningens krav för att kunna komma ifråga som nämndeman är välgrundade. Jag anser däremot för det första att kriterierna gör det närmast omöjligt för den kommunala handlägg- aren att på ett rättssäkert sätt fullgöra sin uppgift. Detta eftersom varje krav är av den karaktären att det är frågan om en personlig be- dömning från den kommunala handläggarens sida. Dessutom ska full- mäktigeförsamlingen ta sitt beslut på det underlag som handlägg- aren presenterar. För det andra anser jag att det blir en byråkrati- sering och en kostnadsökning för kommuner och landsting som inte medför de förbättringar som utredningen förväntar sig. Nuvar- ande förfaringssätt att nominera och utse nämndemän kan givetvis förbättras genom ett bättre och utökat samarbete med bl.a. Dom- stolsverket. Vid kartläggning har framförts åsikten att domstolarna i större utsträckning bör ta kontakt med partiernas valberedningar och framföra synpunkter på de av partierna nominerade nämndemän, allt i syfte att undvika att olämpliga nämndemän blir omvalda. Jag instämmer i detta och menar att samma förväntning måste gälla samtliga blivande nämndemän. Frågan är vem som skall ta ansvar för den fria kvoten.