sou · H1B357 · 2013-08-30 00:00:00 — Detta innebär att riktvärdet för buller från järnvägstrafik och annan spårtrafik vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av järnväg eller spår bör vara (A) ekvivalentnivå. Riktvärdet för flygtrafiken bör vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad vara (A) mätt som flygbullernivå (FBN) utanför bostadsfastighet. Bullernivån på uteplatser bör anges särskilt och regeringen föreslår därför riktvärdet (A) mätt som maximalnivå på en uteplats i anslutning till bostaden. För spårtrafik bör därutöver (A) ekvivalentnivå gälla som riktvärde för sådan uteplats. Är det inte möjligt 19 Infrastrukturpropositionen s. 43 f. att begränsa bullret utomhus bör åtminstone inomhusbullret begränsas till (A) ekvivalentnivå och till (A) maximalnivå. I fråga om riktvärdenas tillämpning vid utbyggnad av bostadsbebyggelse vill regeringen betona att den fysiska planeringen är ett användbart instrument för att lokalisera och utforma bostäder och trafikanläggningar så att en god miljökvalitet i bullerhänseende uppnås. Kommunerna har i sin planering tillämpat riktvärden i fråga om buller från vägtrafik och flygverksamhet. De här redovisade riktvärdena ger enligt regeringens mening en tydligare vägledning för bebyggelseutvecklingen. För att nå målet om en god ljudmiljö handlar det om en successiv anpassning till en högre ambitionsnivå. Avvägningar mot önskemålet att åstadkomma en lämplig samhällsutveckling och andra miljökvaliteter kan emellertid aktualiseras vid komplettering av befintlig bebyggelse. I många fall kan riktvärdena underskridas genom en lämplig utformning av bebyggelsen. Särskilt i städernas centrala och mer tätbebyggda delar kan t.ex. en tyst sida innebära att riktvärdena för utomhusbuller och för maximalnivåer på uteplatser underskrids. Såsom flera remissinstanser påpekat kommer dock en tillämpning av maximalnivåer vid uteplatser i fråga om flygbuller i vissa fall att innebära betydande restriktioner för kommunernas planering av bebyggelseutvecklingen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samverkan med och Försvarsmakten utveckla bedömningsgrunder för olika bebyggelsesituationer till ledning för den kommunala planeringen. och bör, i samarbete med respektive trafikverk och Försvarsmakten, ta fram allmänna råd för den närmare tillämpningen av riktvärden för buller.20 Infrastrukturpropositionen har sin grund i beslut, genom antagande av prop. 1993/94:215, att trafikbullret bör begränsas kraftigt. För vägtrafik innebar beslutet att åtgärder bör vidtas vid ny- eller väsentlig ombyggnad av trafikleder för att begränsa bullernivån i bostadsmiljöer utomhus så att den inte överskrider ekvivalentnivå vid fasad eller, om sådana åtgärder inte är rimliga, så att inomhusnivåerna inte överstiger . Vidare konstaterades att förslag om riktvärden för buller från järnvägstrafik skulle tas fram och att en skärpning av den s.k. flygbullernivånormen skulle analyseras21. 20Infrastrukturpropositionen s. 49 f. 21Infrastrukturpropositionen s. 45. Undantag från riktvärden för buller från väg- och spårtrafik I regeringens proposition Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, s. 223) utvecklar regeringen sin syn på frågan om avvikelser från de i infrastrukturpropositionen angivna riktvärdena enligt följande. Förtätning i befintlig bebyggelse kan dock medföra ökat trafikbuller och problem med luftkvaliteten (se avsnitt 8.3). Problemen bör uppmärksammas i ett tidigt skede för att finna acceptabla avvägningar. Det är angeläget att ta hänsyn till såväl klimataspekter som buller och luftkvalitet. De av behandlade riktvärdena för trafikbuller ska tillämpas vid planering för och byggande av nya bostäder och de ska tolkas just som riktvärden. Vi ser ingen anledning till att omvandla riktvärdena till gränsvärden eller att föreslå en närmare precisering av den målsättning som miljökvalitetsnormen för omgivningsbuller utgör. De behandlade riktvärdena för inomhusmiljön ska alltid underskridas när det är aktuellt att uppföra nya bostadslägenheter. Efter avvägningar mellan kraven på ljudmiljön och andra intressen bör avsteg från utomhusriktvärdena kunna övervägas i centrala delar av städer och större tätorter med bebyggelse av stadskaraktär. Avsteg kan också motiveras längs kollektivtrafikstråk i större städer vid komplettering av befintlig tät bebyggelse och med ny tätare bebyggelse. har givit ut allmänna råd som närmare behandlar dessa avstegsfall. Även aspekter om vad som kan förväntas när det gäller bullernivåer i exempelvis städer bör i vissa fall kunna beaktas. Tillkommande bebyggelse bör emellertid inte lokaliseras på ett sådant sätt att etablerad näringsverksamhet begränsas i onödan. Bullerstörningar berör många människor och utvecklingstrenderna pekar på att problemet ökar. Vi följer därför utvecklingen nära och upprätthåller en dialog med berörda myndigheter i syfte att skapa tydlighet och transparens i styrningen. effektiv och transparent plan- och byggprocess – Exemplet buller (RiR 2009:5) behandlar problematiken. Det krävs ökat fokus på att minska bullret vid källan i såväl befintliga bostadsmiljöer som i planerade förtätningsområden. Alla typer av källor till buller bör minska det buller de avger. Detta gäller både bullerkällor i byggnader och utanför. Åtgärder som sänker utsläppen från den lokala trafiken behandlas i avsnitt 8.3. Dessutom krävs insatser för tystare vägbeläggningar, tystare däck och tystare fordon. I allmänna råd Buller i planeringen (2008:1) redogörs utförligt för den problematik som uppkommer vid planläggning av bostäder i bullriga områden. I de allmänna råden lämnas vägledning för vilka överväganden som bör göras under planstadiet och under vilka förutsättningar avsteg kan göras från huvudregeln med avse- SOU 2013:57 Gällande rätt ende på vilka krav som ska ställas på buller invid nybyggda bostäder. Huvudregel avseende buller från väg- och spårtrafik Vid planering av nya bostäder gäller som huvudregel att följande krav bör uppfyllas genom bebyggelsens placering och utformning samt med hjälp av skyddsåtgärder som bullervallar, trafikomläggningar, tyst asfalt etc. Planen bör säkerställa att den slutliga bebyggelsen genom yttre och inre åtgärder kan utformas så att kraven i Byggregler uppfylls. Planen bör även säkerställa att bebyggelsen kan placeras och att yttre åtgärder kan utformas så att ekvivalentnivå utomhus, vid fasad och uteplats, kan erhållas med hänsyn till trafikbuller. Planen bör även säkerställa att bebyggelsen kan placeras och att yttre åtgärder kan utformas så att maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad uppfylls.22 Huvudregeln innebär enligt en från samhällssynpunkt godtagbar ljudmiljö med hänsyn till störning och hälsa. betonar att en god ljudnivå är att eftersträva och att en sådan innebär att ha tillgång till väsentligt mycket lägre ljudnivåer än vad som uttrycks i huvudregeln eller som följer av de avsteg från huvudregeln som kommer att beskrivas nedan. Avsteg från riktvärden för buller från väg- och spårtrafik bedömer att det i vissa fall kan vara motiverat att göra avsteg från de krav avseende utomhusbuller som anges i huvudregeln. Avvägningar mellan kraven på ljudmiljön och andra intressen bör enligt kunna övervägas i centrala delar av städer och större tätorter med bebyggelse av stadskaraktär, t.ex. ordnad kvartersstruktur. Avsteg kan även motiveras vid komplettering såväl av befintlig tät bebyggelse längs kollektivtrafikstråk i större 22 BVAR 2008:1 s. 32. städer som med ny tätare bebyggelse, t.ex. ordnad kvartersstruktur, längs kollektivtrafikstråk i större städer23. Följande principer bör enligt allmänna råd gälla vid avsteg från huvudregeln då avvägningar ska göras mot andra allmänna intressen. Om ljudnivån är 55–: Nya bostäder bör kunna medges där den dygnsekvivalenta ljudnivån vid fasad uppgår till 55–, under förutsättning att det går att åstadkomma en tyst sida (högst vid fasad) eller i varje fall en ljuddämpad sida (45–vid fasad). Minst hälften av bostadsrummen, liksom uteplats, bör vara vända mot tyst eller ljuddämpad sida. Om ljudnivån är 60–: Nya bostäder bör endast i vissa fall medges där den dygnsekvivalenta ljudnivån vid fasad överstiger , under förutsättning att det går att åstadkomma en tyst sida (högst vid fasad) eller i vart fall en ljuddämpad sida (45–vid fasad). Minst hälften av bostadsrummen, liksom uteplats, bör vara vända mot tyst eller ljuddämpad sida. Det bör alltid vara en strävan att ljudnivåerna på den ljuddämpade sidan är lägre än . Där det inte är tekniskt möjligt att klara utmed samtliga våningsplan på ljuddämpad sida bör det accepteras upp till vid fasad, normalt för lägenheter i de övre våningsplanen. bör dock alltid uppfyllas för flertalet lägenheter samt vid uteplatser och gårdsytor. Om ljudnivån är över : Även då ljudnivån överstiger kan det finnas synnerliga skäl att efter en avvägning gentemot andra allmänna intressen tillåta bostäder. I dessa speciellt bullerutsatta miljöer bör byggnaderna vara orienterade och utformade på ett sådant sätt att de vänder sig mot den tysta eller ljuddämpade sidan. Även vistelseytor, entréer och bostadsrum bör konsekvent orienteras mot den tysta eller ljuddämpade sidan. Det bör alltid vara en strävan att ljudnivåerna på den ljuddämpade sidan är lägre än . Där det inte är tekniskt möjligt att klara utmed samtliga våningsplan på ljuddämpad sida bör det accepteras upp till vid fasad, normalt för lägenheter i de övre våningsplanen. bör dock alltid uppfyllas för flertalet lägenheter samt vid uteplatser och gårdsytor24. 23BVAR 2008:1, s. 34. 24BVAR 2008:1, s. 36. För externt industribuller har fram till och med juni 201325 gällt riktvärden enligt vägledning om externt industribuller (1978:5 rev. har arbetat med att revidera riktlinjerna. Sedan de allmänna råden upphävdes gäller en provisorisk vägledning26 enligt i avvaktan på att har slutfört sitt regeringsuppdrag att ta fram vägledning enligt om buller från miljöfarlig verksamhet inklusive industrier och hamnar som ska redovisas . Detta uppdrag syftar bl.a. till att revidering av riktlinjerna ska samordnas med denna utredning och med regeringsuppdrag att utarbeta en vägledning för planering och byggande av bostäder enligt (2010:900) inom områden som är utsatta för buller från hamnar, industrier m.m. I provisoriska vägledning anges riktvärden för industribuller utomhus och tillämpningsanvisningar. Riktlinjerna är tillämpliga på både ny och befintlig industriell verksamhet. De är inte tillämpliga på buller från flygtrafik, vägar, järnvägar, vindkraft, skjutbanor, bilprovningsbanor och byggplatser m.m. För externt industribuller gäller följande riktvärden (se nästa sida). 25Upphävd genom NFS 2013:6. 26Vägledningen finns på (i-miljoarbetet/Vagledning-amnesvis/Buller/Buller-fran-industrier/). (1)För vårdlokaler bör riktvärdet tillämpas då verksamhet pågår. (2)Med utbildningslokaler avses även lokaler för förskoleverksamhet och liknande inklusive skol - och förskolegårdar. Riktvärdet bör tillämpas då verksamhet pågår. (3)Avser områden som planlagts för fritidsbebyggelse och rörligt friluftsliv. Värdena i tabellen avser frifältsvärden, eller till frifältsförhållanden korrigerade värden, angivna som ekvivalent ljudnivå utomhus. Om ljudet innehåller ofta förekommande impulser såsom vid nitningsarbete, slag i transportörer, lossning av järnskrot etc. eller hörbara tonkomponenter eller bådadera ska man använda ett värde som är 5 dBA-enheter lägre än det som anges i tabellen. Som frifältsmätning betraktas mätning som inte påverkas av reflexer i en fasad eller annan reflekterande yta. Som reflektionsmätning betraktas mätning där förutom direkt ljud även reflekterat ljud träffar mätpunkten. Mätvärden påverkade av reflektion ska före jämförelse med tabellvärde minskas med . Ytterligare parametrar som måste beaktas för att ett korrekt mätvärde ska kunna erhållas är t.ex. lufttemperatur, lufttryck, vindhastighet och vindriktning. 27 Jfr Metod för immissionsmätning av externt industribuller, , Meddelande 6/1984. I tillämpningsanvisningarna till riktvärdena anges att trafikbuller som uppstår på industritomten betraktas som industribuller och värderas och/eller beräknas in i ljudnivån från industrin. Vidare anges i tillämpningsanvisningarna att de bedömningsgrunder som normalt används för vägtrafikbuller kan vara vägledande för trafik på angränsande vägar utanför anläggningens område som förekommer på grund av verksamheten vid anläggningen, t.ex. transporter till och från anläggningen. Vid denna bedömning bör hänsyn tas till hur stor andel av trafiken som alstras av industrin. För att begränsa olägenheterna från vägtrafik i kringliggande bostadsområden bör man beakta valet av in- och utfarter. Enligt allmänna råd om tillståndsprövning av hamnar (NFS 2003:18) bör riktvärden för externt industribuller tillämpas även för hamnverksamhet. För lågfrekvent buller från hamnverksamhet bör riktvärdena i allmänna råd om buller inomhus (SOSFS 2005:6) gälla. allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser (NFS 2008:6) omfattar ansvarsområde som vägledande myndighet vad gäller tillämpning i frågor som rör flygplatser. Nedanstående riktvärden enligt tabell 4 bör enligt NFS 2008:6 tillämpas vid bedömning av lämplig begränsning av buller från flygplatsverksamhet och flygtrafik till och från en flygplats. Med begreppet riktvärde avses en nivå som syftar till att ge vägledning för beslutsmyndigheterna som i det enskilda fallet ska bedöma och fastställa lämpligt värde. 1 LAeq: Med beteckningen LAeq avses ekvivalentljudnivån, ett medelvärde över dygnstiden för A -vägd ljudtrycksnivå. LAeq definieras som den konstanta ljudnivå som ger samma ljudenergi som en varierande ljudnivå. LAeq är ett energimedelvärde . 2 FBN: Med beteckningen FBN avses en viktad ekvivalent ljudnivå där en kvällshä ndelse motsvarar tre daghändelser och en natthändelse motsvarar tio daghändelser. 3LAmax:Med beteckningen LAmax avses maximal A-vägd ljudtrycksnivå. 4Utomhusriktvärdena i permanent- och fritidsbostäder avser frifältsvärde utanför fönster/fasad eller till frifältsförhållanden korrigerade värden. 5Med friluftsområde avses område i översiktsplan för det rörliga friluftslivet eller andra områden som nyttjas mer frekvent för friluftsliv där naturupplevelsen är en viktig faktor och där en låg ljudnivå utgör en särskild kvalitet. anger i sin vägledning att maximalnivån utomhus vid bostäder och vårdlokaler bör kunna överskridas upp till fem gånger mellan och 22.00, dock utan att det ses som en risk för olägenhet för människors hälsa. Dock anser verket att tillsyns- och prövningsmyndigheter kan göra en annan bedömning i det särskilda fall beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. I praktiken kan enligt vägledningen således fler eller färre överskridanden tillåtas. har bedömt att –22.00 var ett lämpligt värde, men en studie om flygbuller vid uteplatser28 har medfört att ändrat sin bedömning. närmare bedömning redovisas i och gemensamma rapportering till regeringen av uppdraget om flygbuller29. 28Mats E. m.fl., Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, och vid , nr 6570 i rapportserie. 29Skrivelse , dnr NV-00321-13 och Bov 20121-936/2012. riktlinjer för flygbuller tillämpas vid tillståndsprövning enligt av flygplatser och vid tillsyn av dessa. allmänna råd om flygbuller i planeringen Vid planering av bostäder i områden som är utsatta för flygbuller tillämpas allmänna råd om flygbuller i planeringen (2009:1). och allmänna råd om lokalisering av bostäder i områden utsatta för flygbuller ska i första hand stödja kommunala handläggare och beslutsfattare i deras arbete med lokaliseringsprövningar enligt 2 kap. . De allmänna råden är avsedda att tillämpas vid fysisk planering enligt , för nytillkommande bostäder i områden som exponeras för buller från flygtrafik. En grundläggande regel i är att lagen ska tillämpas så att en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer främjas. Det innebär bl.a. att människors hälsa inte får äventyras. Hälsokravet konkretiseras genom de allmänna råden för flygbuller vilka endast gäller vid planering för och byggande av nya bostäder. I de allmänna råden finns en generell regel om vad som gäller för ny bostadsbebyggelse och en särskild regel för komplettering av befintlig bebyggelse i tätorter. Generellt får maximalnivån inte överskridas utomhus vid byggnadens fasader mer än /kväll (cirka två överskridanden ) samt . Antalet överskridanden begränsas även av ekvivalentnivån FBN . Antalet överskridanden av maximalnivån har valts med hänsyn till att flygbuller är mer störande än annat trafikbuller och att en exponering av denna omfattning utomhus inte kan anses vara skadligt. I den särskilda situationen, för komplettering av bebyggelse i tätorter genom förtätning av kvartersstrukturer med flerbostadshus med syfte att stödja en hållbar stadsutveckling, gäller FBN samt att maximalnivån får överskridas högst . Denna särskilda situation gäller således då det handlar om förtätning med ett visst mått på tätheten. De allmänna råden gör alltså ingen skillnad på en- och tvåbostadshus i eller i anslutning till en tätort eller på landsbygden. Vid planering av bostäder i områden som utsätts för flygbuller från försvarsrelaterad verksamhet och flyg- och helikoptertrafik för räddnings- och sjukvårdstransporter gäller att ljudnivån FBN bör uppfyllas oavsett plats. Ljudnivåerna inomhus regleras genom byggregler. Kraven i dessa ska alltid uppfyllas genom att byggnaden dimensioneras för den ljudnivå som är aktuell i det enskilda fallet.30 Redovisning av regeringsuppdrag om flygbuller och redovisade sitt gemensamma uppdrag om flygbuller till regeringen.31 I skrivelsen anges att verken är överens om att riktvärdet för maximalt flygbuller ska vara och vilka mål som ska uppnås. Vidare framgår att verken har en gemensam syn på vilket kunskapsunderlag som är relevant att utgå från vid bedömningen av vilket riktvärde som ska gälla. Kunskapsunderlaget redovisas närmare i skrivelsen. och drar däremot olika slutsatser i frågan om hur riktvärdet för maximalt flygbuller utomhus under dag- och bör tolkas och tillämpas i samband med prövning enligt och . Myndigheterna konstaterar att de utifrån plan- och bygglagens och skilda perspektiv har kommit fram till olika ståndpunkter. vidhåller sin bedömning som anges i BVAR 2009:1. anger däremot en förändrad bedömning när det gäller riktvärdet för maximalbuller. Som anges ovan bedömer numera att antalet överskridanden av maximalnivån utomhus vid bostäder och vårdlokaler bör kunna överskridas upp till fem gånger –22.00, dock , utan att det ses som en risk för olägenhet för människors hälsa. Fler överskridanden kan enligt accepteras om en bedömning av förutsättningarna i det enskilda fallet ger anledning till det. Buller från militär flygverksamhet I finns flygplatser med enbart civil trafik eller militär trafik samt flygplatser med både civil och militär trafik. I fråga om bl.a. buller från militär verksamhet har behandlat avvägningen mellan försvars- och miljöintresset (främst prop. 1993/94:111, bet. 1993/94:JoU19, rskr. 30Ur sammanfattning av allmänna råd 2009:1. 31Skrivelse , dnr NV-00321-13 och Bov 20121-936/2012. 1993/94:215, bet. 1993/94:JoU31, rskr. 1993/94:402). Mot bakgrund av det övergripande samhällsintresset av att Försvarsmakten effektivt kan utbilda och öva krigsförband i fred bör således toleransen mot buller från militär verksamhet vara högre än från annan verksamhet i samhället.32 Tillstånd för flygplatser för militär flygverksamhet är alltid förenade med bullerisoleringsvillkor som innebär krav på isolering av permanentbostäder vid överskridande av Lamax . Ett sådant bullervillkor ger upphov till en bullerkurva som skiljer sig från den bullerkurva som följer av riktvärdet FBN . I många fall är bullerkurvan som följer av bullerisoleringsvillkoret mer omfattande än den som följer av riktvärdet. Försvarsmakten är därför inte överens med om att enbart FBN för militär flygverksamhet bör utgöra riktvärde för planering av bostäder. Med sjöfartsbuller avses ljud från fartyg som är i drift och som passerar i svenska farleder och kanaler. Fartyg genererar ljud från fartygsmotorer, fläktar, hydralik m.m. Fartygsbuller är övervägande lågfrekvent och har lång räckvidd. För fartygets säkra framdrift krävs enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om sjövägsregler (TSFS 2009:44) att fartyg ska vara försedda med anordning som avger ljudsignaler (även kallad tyfon). Ljudsignaler används bl.a. vid nedsatt sikt för att varna annan sjötrafik och genererar en ljudsignal på . Ljudsignalen som avges är intermittent. Buller som fartyg genererar när de befinner sig kustnära eller i farleder och kanaler räknas inte som industribuller då de befinner sig utanför hamnområden. Transportstyrelsen har tillsyn över svenska fartyg men har inga möjligheter att vidta åtgärder vad gäller sjöfartens bullerstörning. Fartyg som är internationellt godkända har rätt att anlöpa allmänna hamnar och passera i allmänna farleder och kanaler trots att de kan vara störande för boende (buller, vibrationer, lukt m.m.). kan dock riskera att få krav på restriktioner och inskränkningar på sjöfarten. Miljöprövningsmyndigheter kan i vissa fall ställa krav på hamnverksamheter att tillhandahålla elanslutning, vilket kan begränsa bullerstörning när fartyg ligger i hamn. 32 Infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53), s. 51. 4Konsekvenser av lagstiftningen och dess tillämpning 4.1Underlag som behandlar konsekvenser av nuvarande lagstiftning och dess tillämpning Enligt direktivet ska utredaren belysa de konsekvenser som nuvarande lagstiftning och dess tillämpning i fråga om buller får för bostadsbyggandet, verksamhetsutövare och infrastrukturhållare. I detta sammanhang ska särskilt belysas den problematik som är kopplad till hur buller från bl.a. trafik ska hanteras vid planering och byggande av nya bostäder. Utredningen har inventerat befintligt underlag som rör konsekvenser av gällande lagstiftning. Detta underlag ger ett visst mått på hur omfattande problemen är att hantera buller vid planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Främst kan dock kvalitativa konsekvenser utläsas. Som utgångspunkt för analysen har utredningen använt effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5). Rapporten sammanfattar den granskning gjorde 2008–2009 i frågan om statens styrning vid planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer har gett förutsättningar för en effektiv och transparent plan- och byggprocess. Rapporten ger en bred beskrivning av statens styrning och de problem som finns i samband med planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Konsekvenser av lagstiftningen och dess tillämpning Problembeskrivningen i rapporten fortfarande aktuell Utredningen har inhämtat synpunkter på den problembeskrivning av bullerfrågor kopplade till bostadsbyggandet som ges i rapporten och erfarit att den i huvudsak är aktuell. Synpunkter som framförts till utredningen rör främst enstaka detaljer i rapporten. Det har bl.a. påpekats att perspektiven för infrastrukturhållare respektive verksamhetsutövare (industri) inte är lika fylligt beskrivna som bostadsplaneringsperspektivet samt att Försvarsmaktens problematik med avseende på buller saknas. Vidare har framförts att rapporten ger bilden att och riktlinjer för inomhusbuller skiljer sig. Detta stämmer endast delvis. Vad gäller interna källor såsom buller från hissar och ventilationsanläggningar är riktlinjerna i överensstämmelse. Däremot skiljer sig riktlinjerna vad gäller externa bullerkällor. Det arbete som gjorts efter att skrevs har också lyfts fram i detta sammanhang. Rapporten har bl.a. behandlats av i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, s. 223), där regeringen uttalar sig om riktvärdena.