sou · H1B349 · 2013-06-25 00:00:00 — Sedan nämndemän infördes i förvaltnings- rätterna och överrätterna har det inte gjorts någon samlad översyn av omfattningen av nämndemännens medverkan. Under dessa år har det skett stora förändringar i domstolarnas organisation och de processuella regelverken. Målen har också blivit fler och mer komplicerade vilket ökat kraven på domstolarnas handläggning. Som nämnts ovan är grundtanken med nämndemannasystemet att nämndemännen genom sin medverkan ska bidra till att upp- rätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Det har tidigare uttalats att nämndemännens medverkan har ett särskilt värde när det gäller t.ex. bevisvärdering och skälighetsbedömningar. Det har dock inte gjorts någon samlad genomgång av de faktorer som särskilt talar för nämndemannamedverkan i olika typer av mål eller domstolsinstanser. har emellertid Straffprocess- utredningen (Ju 2010:10) i uppdrag att bl.a. överväga frågan om i vilka fall och i vilka sammansättningar som nämndemän bör med- verka i brottmål (dir. 2010:78). ska redo- visa sitt uppdrag . finns det ca 8 600 nämndemän, varav ca 60 pro- cent tjänstgör i tingsrätt och tjänstgör i förvaltnings- rätt. Nämndemännen medverkar i över 100 000 domstolsavgöran- den . Kostnaderna för nämndemannasystemet har ökat och uppgår till . Därtill ska läggas de kostnader för administration av nämnde- mannasystemet som uppkommer hos domstolarna och Domstols- verket. I ett modernt nämndemannasystem bör omfattningen av nämnde- männens medverkan bestämmas genom en avvägning mellan å ena sidan intresset av allmänhetens insyn i, och inflytande över, dom- stolens avgörande och å andra sidan intresset av att domstolarna avgör mål skyndsamt och använder resurserna effektivt. överväga vilka faktorer som särskilt talar för att nämndemän ska medverka i olika typer av mål och domstolsinstanser, väga intresset av nämndemännens medverkan i olika typer av mål och domstolsinstanser mot intresset av att domstolarna handlägger mål skyndsamt och använder resurserna effektivt, och föreslå eventuella förändringar av omfattningen av nämnde- männens medverkan i domstolarna. Vid sina överväganden och i sina förslag ska utredaren beakta de förslag om nämndemäns medverkan i brottmålsprocessen som läm- nas av . Utredaren ska undersöka relevanta delar av nämndemannasystemet i några jämförbara nordiska länder. I uppdraget ingår att, utifrån de förändringar som föreslås, lämna fullständiga författningsförslag. Utredaren är oförhindrad att ta upp sådana närliggande frågor som har samband med de frågeställ- ningar som ska utredas. Det är viktigt att de förändringar som föreslås också får genom- slag i praktiken och utredaren ska ägna uppmärksamhet åt hur förändringarna kan förverkligas. Utredaren ska samråda med , Åklagarmyndig- heten, och samt andra berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska även samråda med . Till stöd för utredaren ska en referensgrupp med representanter för riksdagspartierna inrättas. Utredaren ska bedöma de kostnader och konsekvenser i övrigt som förslaget kan komma att medföra. Om förslaget förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Uppdraget ska redovisas . Intervjufrågor till personer i de politiska partierna som arbetar med rekrytering av nämndemän 1.Vad är Dina arbetsuppgifter inom partiet? 2.Hur stor del av Din tid lägger Du ner på arbetet med rekryte- ring av nämndemän? 3.Vill Du beskriva rekryteringsprocessen i Ditt parti? 4.Vilka tre faktorer är viktigast vid urvalet? 5.Händer det att fullmäktige frångår partiets nomineringar? Har den synpunkter på nomineringarna? 6.Vilka åtgärder tror Du behövs för att förändra åldersstrukturen på nämndemannakåren? 7.Vilka åtgärder tror Du behövs för att fler personer utan parti- medlemskap ska rekryteras som nämndemän? 8.Hur tror Du att en förskjutning av nämndemannavalet till mitten av mandatperioden skulle påverka Ditt sätt att arbeta med att rekrytera nämndemän på? 9.Hur tror Du att en s.k. fri kvot skulle påverka strukturen? 10.Hur tror Du att en eventuell rekrytering till en fri kvot bäst skulle fungera? Vem är enligt Din mening bäst lämpad att sköta det förberedande arbetet med att få fram kandidater inom denna grupp? 11.Har Du några övriga synpunkter kring rekryteringsförfarandet som du vill lyfta fram? Intervjufrågor till nämndemän som har lämnat sitt uppdrag 1.Vad är anledningen till att Du lämnade Ditt uppdrag ? 2.Vad kunde ha fått Dig att fortsätta med Ditt uppdrag (högre ersättning, större flexibilitet vid planeringen, färre tjänstgörings- dagar, eller någonting annat, ange vad)? 3.Fick Du tillräcklig information om villkoren för uppdraget innan Du blev vald? Vem/vilka har Du i så fall fått informa- tionen av och i vilket skede av nomineringsprocessen har Du fått informationen? Har ni, och i så fall i hur många fall, entledigat någon nämnde- man ? o Nej, det har inte förekommit o Ja, i 1–5 fall o Ja, i 5–10 fall o Ja, i 10–20 fall o Ja, i fler än 20 fall Har det förekommit att en nämndeman själv begärt sitt entledigande efter att det från dom- stolens sida framförts missnöje med nämndemannen? o Nej, det har inte förekommit o Ja, i ett fall o Ja, i 2–5 fall o Ja, i fler än 5 fall Har ni, och i så fall i hur många fall, avstängt någon nämndeman ? o Nej, det har inte förekommit o Ja, i ett fall o Ja, i 2–5 fall o Ja, i 6–10 fall o Ja, i 11–20 fall o Ja, fler än 20 fall Har ni särskilt inkallade nämndemän på plats på dom- stolen som står i beredskap för det fall att en inbokad nämndeman skulle få oanmält förhinder/lämna sent återbud? o Nej, vi har inget sådant system o Ja, vi har ett sådant system Vid hur många tillfällen behöver Ni ta denna resurs i anspråk? o Vid 1–5 tillfällen o Vid 6–10 tillfällen o Vid 11–20 tillfällen o Vid fler än 20 tillfällen o Vi har inget sådant system Behöver Ni, och i så fall vid hur många tillfällen , kalla in ersättare för nämndemän? (Frågan riktar sig även till domstolar som har system med reserver enligt fråga 4. Det som avses med frågan i de fallen är om domstolen, utöver systemet med reserver, även behöver kalla in ersättare) o Vid 1–5 tillfällen o Vid 5–10 tillfällen o Vid 10–20 tillfällen o Vid fler än 20 tillfällen På hur många ordinarie tjänstgöringsdagar schemaläggs en nämnde- man på Er domstol? o 1–5 o 5–10 o 10–15 o 15–20 o 20–25 o 25–30 o Fler än 30 Håller domstolen någon introduktionsutbildning för nyutnämnda nämndemän vid mandatperiodens början? o Nej, det hålls ingen introduktionsutbildning vid domstolen oJa, det hålls en introduktionsutbildning vid varje ny mandat- periods början Hur lång är introduktionsutbildningen? o o En halv dag o o Vi håller ingen introduktionsutbildning Vilket av nedanstående ämnesområden utgör den övervägande delen av introduktionsutbildningen? oNämndemännens roll, etikfrågor, krav på objektivitet och saklig- het, plikter som följer av domareden oAtt arbeta på domstol, domstolens krav på nämndemännens tjänst- , vikten av att hålla tider och anmäla förhinder , uppförande- och bemötandefrågor i förhandlingssalen, annan praktisk information om t.ex. ersättning till nämndemän oFrågor kring gällande rätt och rättstillämpning (t.ex. processu- ella regler och materiell rätt) o Vi håller ingen introduktionsutbildning Vilken deltagandefrekvens har nämndemännen vid den erbjudna introduktionsutbildningen? o Ca 10– o Ca 30– o Ca 50– o Ca 70– o Ca 90– o Vi håller ingen introduktionsutbildning Erbjuds tillkomna nämndemän någon introduktionsutbildning? oNej, introduktionsutbildning hålls enbart en gång per mandat- period, vid periodens början oJa, nytillkomna nämndemän erbjuds samma introduktionsutbild- ning som de nämndemän som tillträtt vid mandatperiodens början oJa, nytillkomna nämndemän erbjuds viss introduktionsutbild- ning men inte lika omfattande som nämndemän som tillträtt vid mandatperiodens början Får nämndemännen fortbildning (löpande utbildning) på dom- stolen? oNej, det förekommer ingen fortbildning av nämndemän vid dom- stolen o Ja, domstolen erbjuder nämndemännen fortbildning 14.Var god och ge exempel på innehåll i fortbildningsinsatserna under kommentarsfältet. 15.Vilken deltagandefrekvens har nämndemännen vid de erbjudna fortbildningstillfällena? o Ca 10– o Ca 30– o Ca 50– o Ca 70– o Ca 90– o Vi håller ingen fortbildning Hur ofta anordnas fortbildningstillfällen? o Med några månaders mellanrum o En gång per halvår o Vi håller ingen fortbildning Lekmannadomarsystemet i , och Lekmannadomarsystemet i , och ...... Nämndemännens medverkan i .......................... och rekrytering av nämndemän i ................ Vem kan bli nämndeman i ? Entledigande och avstängning ......................................... Ersättnings - och tjänstgöringsvillkor ............................. Introduktion och utbildning ........................................... 3.2 Lekmannadomares medverkan i ..................... 3.2.3 Nämndemannamål (domsmandssager) ..................... 3.2.4 Jurymål (nævningesager) ............................................ och rekrytering av lekmannadomare i ..... Vem kan bli lekmannadomare i ? Entledigande och avstängning ......................................... Ersättnings - och tjänstgöringsvillkor ............................. Introduktion och utbildning ........................................... 4.2.1 .................................Tingsrätternas sammansättning 4.2.2 Lagmannsretternas sammansättning .......................... 4.2.3 Övriga domstolar och domstolsliknande och rekrytering av lekmannadomare i .......... Vem kan bli lekmannadomare i ?.......................... Entledigande och avstängning ......................................... Ersättnings- och tjänstgöringsvillkor.............................. Introduktion och utbildning ........................................... I denna bilaga redogör vi för lekmannadomarsystemet i , och . Merparten av nedanstående uppgifter åter- finns även i respektive avsnitt i betänkandet. Uppgifterna är hämtade dels från de olika ländernas lagstiftning och förarbeten, dels från information som utredningen har in- hämtat från ländernas justitiedepartement, myndigheter och, vad gäller , . Därutöver är en del uppgifter hämtade från angiven litteratur. Nämndemannasystemet i har långa traditioner, och lekmän har precis som i deltagit i rättsskipningen . Nämndemannasystemet i ändrades radikalt i samband med underrättsreformen 1993. deltog lekmän i dömande uppgifter i häradsrätterna. Nämnden bestod då av fem till sju nämndemän och hade en kollektiv röst som endast vann över yrkesdomarens åsikt om den var enig. Vid reformen fick nämndemännen individuell rösträtt och antalet nämndemän i underrätt reducerades till tre. Reglerna kring nämndemännen ändrades återigen i samband med en reform 2009. Reformen syftade till att reducera omfattningen av nämndemännens medverkan utan att äventyra rättssäkerheten (RP 85/2008 rd, s. 9), och skulle enligt regeringens beräkningar medföra en årlig besparing av nämndemannakostnader på . I lagstiftningsärendet konstaterade regeringen att det dåvar- ande nämndemannasystemet i praktiken hade fungerat relativt väl, men att systemet ändå krävde viss reformering, framförallt vad gällde omfattningen av nämndemännens medverkan (RP 85/2008 rd, s. 8). Regeringen konstaterade att nämndemannasystemet har ett sådant egenvärde när det gäller att upprätthålla tilltron till dom- stolsväsendet att det inte finns skäl att helt avskaffa systemet. Där- emot kan detta syfte upprätthållas även om nämndemännen med- verkar i mindre utsträckning än vad som då gällde. deltar nämndemän enbart när tingsrätterna avgör brott- mål. Det finns cirka 2 200 nämndemän i . De årliga kost- naderna för nämndemannasystemet uppgår till . 2.2 Nämndemännens medverkan i Varken före eller efter de två senaste reformerna har det funnits lekmannadomare i hovrätterna eller i . Inte heller förvaltningsdomstolarna har lekmannadomare. Av domstolarna i är det alltså enbart tingsrätterna som har nämndemän. Tingsrättens sammansättning med nämndemän består av en ord- förande, dvs. tingsrättens ordinarie domare, och tre nämndemän. Rätten kan dock förstärkas med ytterligare en juristdomare och en nämndeman om det anses motiverat med hänsyn till målets omfatt- ning eller av något annat särskilt skäl (2 kap. 2 § ). Tingsrätten är domför med minst två nämndemän om en nämnde- man har fått förhinder efter det att huvudförhandlingen har inletts. Nämndemännen har individuell rösträtt. Om rösterna faller jämnt segrar den ståndpunkt som är lindrigare ur den åtalades synpunkt. deltog nämndemän i familjemål och i vissa mål angående hyresförhållanden. reform deltar däremot nämnde- män inte längre i några tvistemål. I lagstiftningsärendet konstaterade regeringen att nämndemannasammansättningar i tvistemål var mycket sällsynta, men motiverade inte förändringen på tvistemålsidan ytter- ligare. Bestämmelserna om rättens sammansättning finns i 2 kap. rätte- gångsbalken. I brottmål är tingsrätten numera domför med en lag- faren domare utan nämndemän om det inte för något av de enskilda brott som avses i åtalet är föreskrivet strängare straff än fängelse i högst samt vid prövning av vissa namngivna brott där maximi- straffet är (t.ex. våldsamt motstånd, grov stöld, grovt häleri och grov skadegörelse). gällde att tingsrätten kunde avgöra brottmål utan nämndemän om det för brott som nämndes i åtalet inte var föreskrivet strängare straff än böter eller fängelse och , men med den viktiga begränsningen att strängare straff än böter inte kunde dömas ut utan nämndemän. Regeringen konstaterade i förarbetena till lagändringen att den dåvarande reg- leringen innebar att många rutinmässiga brottmål, som i fråga om rätts- och faktafrågor var klara, behandlades med nämndemän. I sådana mål, som exempelvis kunde vara misshandel, rattfylleri och stöld, kunde en parts rättssäkerhet inte anses försvagas även om målet avgjordes utan nämndemän. I stället borde nämndsamman- sättningen vara förbehållen de mest allvarliga brotten där påföljden kunde bli ett kännbart fängelsestraff (RP 85/2008 rd, s. 9). sammansättning med nämndemän är dock alltid behörig att be- handla även de mål som omfattas av endomarbehörigheten. Enligt uppgifter från i har reformen tagits emot väl. Antalet brottmål som avgörs med en nämnd- sammansättning har minskat kraftigt, från 29 603 mål före reformen till 6 380 mål . Kostnaden för nämndemanna- systemet har till följd härav halverats, från en årlig kostnad om före reformen till . Enligt uppgifter från har genomström- ningen av mål ökat väsentligt efter reformen då tiderna för över- läggning kraftigt har minskat. infördes även ett nytt sammansättningsalternativ med tre juristdomare utan nämndemän. Om rätten anser att det är moti- verat med hänsyn till målets art eller av något annat särskilt skäl, kan rätten i samtliga brottmål besluta om en sådan sammansätt- ning. Sammansättningen med tre juristdomare är dock i första hand avsedd för speciellt krävande brottmål där rättsfrågan är särskilt besvärlig (RP 85/2008 rd, s. 13 och 16). Att handlägga ett mål i en sammansättning med tre juristdomare ska alltid grunda sig på dom- stolens prövning från fall till fall, och parterna har alltså inte rätt att bestämma domstolens sammansättning. Utgångspunkten är att vilket mål som helst ska kunna tas upp i en tredomarssamman- sättning, men i författningskommentaren nämns särskilt mål om kränkning av immateriella rättigheter, värdepappersmarknadsbrott, ekobrottmål och miljöbrottmål samt mål där det kan förekomma sådana juridiska problem att det finns skäl att målet prövas av tre juristdomare. Vidare nämns att mål med problematiska påföljds- frågor eller omfattande bevisning kan vara lämpliga att pröva i en tredomarssammansättning. Även mål där brott av politisk natur prövas kan vara lämpliga att avgöra med enbart juristdomare (85/2008 rd, s. 16). Rätten är vid en tredomarssammansättning dom- för med två domare om en av domarna får förhinder sedan huvud- förhandlingen har inletts. Enligt uppgift från i och har även detta förslag tagits emot väl. Alternativet är dock resurskrävande och används av denna anledning i begränsad ut- sträckning. avgjordes sammanlagt 100 brottmål med den nya juristsammansättningen i de finska domstolarna. Som en följd av att utrymmet för endomarsammansättning ut- vidgades , är notarier och tingsfiskaler inte längre behöriga att vara ordförande i brottmål med nämndemannasammansättning. De kan dock fortfarande leda förhandling i och avgöra de mål som inte kräver nämndemän samt delta i rätten i en tredomarsamman- sättning vid sidan av två ordinarie domare. I samband med reformen övervägde regeringen att minska antalet nämndemän till två. Regeringen förkastade dock denna tankegång då den ansåg att en sådan sammansättning kunde skapa problem i fråga om domstolens domförhet om den ena nämnde- mannen fick förhinder under förhandlingen. Regeringen uttalade vidare att om tre nämndemän deltar i beslutsfattandet, är detta ägnat att öka en mångsidig prövning och att trygga att alla omständig- heter som kommit fram under rättegången blir behörigt beaktade (RP 85/2008 rd, s. 12). Däremot har en utredning väckt frågan på nytt och föreslagit att antalet nämndemän i rätten ska minskas till två (Reformprogram för rättsvården för åren 2013–2025, 17/2013, s. 34). 2.3 och rekrytering av nämndemän i Det finska fastställer antalet nämndemän. Enligt uppgift från valdes 2 202 nämndemän till valet . Nämndemännen väljs enligt 7 § tingsrättslagen (1993:581) av kommunfullmäktige för som motsvarar fullmäktiges mandat- period, dvs. Om flera nämndemän väljs i kommunen ska de så rättvist som möjligt representera kommuninvånarnas ålders-, närings- och könsfördelning samt de språkliga förhållandena i kommunen. Nominering sker genom de politiska partierna men nämndemännen får inte uppträda under någon partibeteckning i tingsrätten, och deras uppgifter anses inte utgöra ett kommunalt förtroendeuppdrag. I de större städerna händer det ibland att man utser personer utan partimedlemskap till nämndemän, och i några av kommunerna har partier givit tillkänna att personer som är intresserade för uppdraget kan anmäla sig som kandidater (SOU 2002:61, s. 225). Det råder princip en tjänstgöringsskyldighet för de valda nämnde- männen. För rätten att avsäga sig ett nämndemannauppdrag gäller samma grunder som för kommunala förtroendeuppdrag enligt följande. Den som har fyllt 60 får alltid avsäga sig ett förtroendeuppdrag – även under pågående mandatperiod. Också den som har innehaft samma förtroendeuppdrag under de fyra närmast föregående åren eller kommunala förtroende- uppdrag under sammanlagt har rätt att avsäga sig ett för- troendeuppdrag. Kommunfullmäktige kan bevilja en nämndeman befrielse från hans eller hennes uppdrag också av något annat giltigt skäl. En statlig utredning , av dom- stolsväsendet (2003:3), diskuterade reglerna kring rekrytering av nämndemän (s. 532 f.). Kommittén konstaterade att det med tanke på domstolarnas oberoende i viss mån är problematiskt att det är kommunfullmäktige som väljer nämndemän. Enligt kommittén skulle en förändring av sättet att välja nämndemän på bidra till att öka förtroendet för nämndemannasystemet, och sättet att välja nämndemän på borde därför omvärderas i sin helhet. Vid ett sådant arbete borde man enligt kommittén sträva efter ett system där nämndemännen så mångsidigt som möjligt representerar befolk- ningen och där domstolarna i någon form deltar i valet. En minori- tet i kommittén ville dock behålla, men utveckla, det nuvarande valförfarandet. Inga ytterligare åtgärder har ännu vidtagits för att förändra rekryteringssystemet i . Som framgår ovan antog den finska regeringen vissa ändringar avseende nämndemännens medverkan i olika typer av mål. I förarbetena till den lagstiftningen konstaterade regeringen med hänvisning till den ovan nämnda utredningen att nämndemannasystemet i sin nuvarande form kräver förändring, men att man vid tillfället för lagändringarna fokuserade på omfattningen av nämndemännens medverkan. Regeringen ut- talade dock att den i fortsättningen noga skulle följa eventuella ändringsbehov när det gäller förfarandet kring rekrytering av nämndemän och omröstningsreglerna (regeringens proposition 85/2008 rd, s. 8). 2.4 Vem kan bli nämndeman i ? Valbar till nämndeman är enligt 6 § tingsrättslagen varje finsk medborgare som är bosatt i en kommun som hör till tingsrättens domkrets. Han eller hon ska dessutom vara lämplig för nämnde- mannauppdraget. En nämndeman får inte vara försatt i konkurs eller vara ställd under förmynderskap. Personer som är eller kan inte väljas till uppdraget. Den som innehar en tjänst vid allmän domstol eller straffanstalt eller personer som sköter åklagar-, advokat- eller polisuppgifter kan inte heller väljas till nämndeman. Tingsrätten kontrollerar efter valet om det finns uppgifter om nämndemännen i straffregistret. 2.5 Entledigande och avstängning Om en nämndeman förlorar sin behörighet eller annars blir olämp- lig att sköta ett nämndemannauppdrag, ska tingsrätten enligt 6 § tredje stycket tingsrättslagen (1993:581) befria nämndemannen från uppdraget eller bestämma att nämndemannen inte får sköta nämndemannauppdraget. Innan nämndemannen befrias från sitt uppdrag ska han eller hon ges tillfälle att yttra sig. Beslutet fattas av en ordinarie domare och tre nämndemän. Besluten får över- klagas till hovrätten. Enligt uppgift från har vid den lämplig- hetskontroll som tingsrätten har att göra efter valet sex nämnde- män av de 300 nya nämndemännen som valts för innevarande mandatperiod befunnits olämpliga. Det har varit fråga om personer som var dömda tidigare eller skuldsatta. Även under pågående mandatperiod förekommer emellanåt att nämndemän som inte sköter sina uppdrag på ett tillfredställande sätt får lämna sina upp- drag. har detta inträffat vid vid tio tillfällen. Det har varit fråga om personer som inte har infunnit sig eller som har haft samarbetsproblem. Det allra vanligaste är att nämndemännen har avgått frivilligt efter att olämp- ligheten i deras uppträdande har påtalats. Enbart har tingsrätten fattat ett formellt beslut om entledigande. 2.6 Ersättnings- och tjänstgöringsvillkor Enligt 12 § första stycket tingsrättslagen är nämndemän berättigade till ersättning av allmänna medel i form av arvode, ersättning för inkomstbortfall och för kostnader för insättning av vikarie, anord- nande av barnvård eller motsvarande, samt ersättning för resekost- nader och dagtraktamente. Närmare föreskrifter om ersättningens storlek m.m. ska enligt andra stycket fastställas av . meddelade med stöd av detta bemyndigande föreskriften Betalning av kostnader för nämndemän, OM 20/123/2002. Nämndemän får enligt föreskrifterna dagarvode med om sammanträdet tar högst , om sammanträdet varar i mellan sex och , och om sammanträdet varar än . Ersättning för förlorad arbetsförtjänst betalas för varje påbörjad timme inklusive resor, dock för . Ersättningen motsvarar det faktiska inkomstbortfallet men högst . Nämndemännen har även rätt till ersätt- ning för deltagande i förberedelsesammanträde som tingsrätten kallat till och i utbildningar som anordnats eller godkänts av tings- rätten. Vid missnöje med ersättningen kan nämndemännen enligt 12 § tredje stycket tingsrättslagen efter utgången av det kalenderår då ersättningen utbetalats/borde ha utbetalats begära rättelse av denna hos lagmannen vid tingsrätten. Beslut i ärende om rättelse får överklagas till länsrätten. Nämndemän har enligt 12 a § tingsrättslagen under vissa förut- sättningar rätt till ersättning för olycksfall som inträffat i samband med utövandet av nämndemannauppdraget. Enligt 8 § tingsrättslagen ska lagmannen se till att nämnde- männen deltar i tingsrättens sammanträden i tur och ordning. Nämndemännens sammanträdesordning ska enligt 15 § tingsrätts- förordningen fastställas på det sättet att varje nämndeman deltar i sammanträden per kalenderår.