sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — – klubben ligger i näst högsta fotbollsserien, men deras supporter- klubb Bajen Fans har det högsta medlemstalet som någonsin är uppmätt i den svenska fotbollshistorien – 8 610 medlemmar . Mitt i denna massiva supportersamling verkar stödet för deras firma ha minskat . Jag är själv skeptisk till att skriva fram siffror kring antal firmor och huliganer, eftersom själva begreppen huliganism och huligan är diffusa och föränderliga och att tolkningen ofta är beroende av vilka glasögon man betraktar hela fotbollslandskapet med (se SOU 2012:23 för en fördjupad diskussion om huliganbegreppet). Men om man utifrån enkätsvaren som kom in gör en statusrapport träder följande bild av det svenska firma- landskapet fram.7 Av tabellen nedan framgår att det i skulle röra sig om runt 650–700 aktiva firmamedlemmar fördelade på nio firmor (tabell 1).8 7Talen grundar sig på de enkäter jag har fått in från poliser, SLO och andra resurspersoner i det svenska supporterlandskapet. Totalt fick jag svar som rör 14 klubbar, 12 allsvenska och 2 Superettanklubbar i fotboll. Då många av de som svarat också arbetar med ishockey, bandy, handboll och andra idrotter borde i princip hela det svenska idrottsvåldslandskapet vara täckt. 8Babyfirmorna som jag diskuterar i eget avsnitt har egna namn men de ingår numerärt i de ovannämnda siffror enligt enkätsvaren. I studien har det kommit fram att det finns cirka 22 000 organiser- ade medlemmar i de supporterföreningar som det redogörs för i enkäterna. Detta skulle innebära att firmakillarna utgör av de organiserade supportrarna och en rent av försvin- nande liten procentdel om man räknar in alla som går och tittar på idrott i . Ungefär 400, av de drygt 650 firmakillarna, åter- finns i Stockholmsklubbarna, cirka 175 i och sedan är det cirka 50 i och lika många i . Tre föreningar, Elfsborg, och , har Ultrasgrupper som gärna vill framställa sig som firmor, enligt några enkätsvar, men som är för oorganiserade och icke-våldsamma för att karakteriseras som sådana enligt enkätsvaren.10 Trenden verkar vara att där det finns firmor finns det också baby- firmor, men det finns även en seniorverksamhet i vissa firmor. Det kan med andra ord finnas tre olika generationer i en och samma firmakonstellation. Detta gäller för de större firmorna. En babyfirma är en samling yngre killar som har sin egen gruppering med sitt eget namn och som slåss mot andra babyfirmor från andra klubbar. Om man stannar kvar i firmakulturen blir man upptagen i vuxenfirman om man visar sig vara av rätta virket – rätta virket är ett begrepp som både används av polisen och 9Fick följande svar på enkäten: : RFK ( Red Fance Klan ) eller ett färskt namnbyte till LSF, okänt vad den förkortningen betyder. 10Det skall också finnas en firmagruppering i , men då klubben inte spelar i de högsta divisionerna finns denna grupp inte med i undersökningen. aktiva, seniora, firmakillar för att beskriva vad som krävs för att bli upptagen i den riktiga firman. Seniorgrupper är de som är och som har varit aktiva firmakillar – de kan fortfarande vara med på vissa box, men inte lika ofta som de som är med i huvudfirman. I enkäterna kommer det fram att i Firman namn slåss tre generationer, Firman (ursprungliga firman, ), Firman , de yngre (25–), AIK:s yngsta (och yngre). För finns en seniorgrupp, Gamla Grabbar, utöver de andra två grupperna Fina Grabbar och Yngsta. I Gais är det Gärningsmännen för de äldsta och Gais Yngre för de yngre och mest aktiva medan det i är de äldsta, Wisemen, som är de mest aktiva, Yngre för mellangenerationen och Baby Boys för de yngsta. Jämfört med namnen på de etablerade huvudfirmorna verkar namnet på babyfirmorna ändras ständigt, något som de yngre generationerna inom Hammarby är ett exempel på: Först var det Bajen Baby Squad (BBS) och sedan Bajen Yngsta (BY) – dessa har sedan gått upp i KGB när de har visat sig vara av rätta virket. Nuvarande babyfirman är Bajen Orphans (BO) som är 18–och mer eller mindre en del av KGB. En ny grupp är på väg att bildas, Bajen Hit Squad (BHS). Förutom ovannämnda grupper återfinns babyfirmor inom Malmös True Rockers, True Rockers Yngre samt inom – Yngre. I Malmös fall fick jag motstridiga uppgifter, där det ena svaret var att det finns en babyfirma medan det andra svaret var att rekryteringen till firman gick genom ultrasgrup- peringar. Forskning visar att medias roll är viktig om man vill förstå firma- landskapet (1998, Giulianotti 1999, Frosdick & Marsh 2005). hade traditionella media en hegemonisk makt över huligannarrativet genom att det var de traditionella medierna som satte dagordningen, bestämde urvalskriterierna som de hade en gatekeeper-funktion – gammelmedia bestämde helt enkelt hur dagordningen för nyhetsflödet skulle gestalta sig. När det gällde huliganrapporteringen var det alltid ett utifrånperspektiv som rådde – glasögonen som beskrev fenomenet var journalisternas glasögon. Dagens medielandskap möjliggör tusentals nya röster i beskrivningarna av fotbollskulturen, vilket gör att traditionella media inte har samma tolkningsföreträde som tidigare, utan man går mot en mera diversifierad och mångfaldig idrottsrapportering – något som märks tydligt i firmornas egna medieberättelser. I tidigare studier har jag visat att firmornas egna berättelser om huliganismen får en allt större plats i medielandskapet (Radmann 2012 c). Ett liknande resultat framkommer i enkätsvaren. Enligt svaren på enkäten finns det en stor och aktiv firmasida i och det är Firman , . Till Hammarby knyts firmasidan , och denna sida länkar till andra bloggar som kritaen5.a och stommensudra. För Djurgårdsfirman har varit den digitala hem- visten, men sidan är vilande. På Facebook däremot finns sidan: Stå Upp för DFG –Fina Grabbar och den sidan har 2 561 gilla–markeringar () och sidan påstår sig vara en inofficiell DFG-sida. Så här skriver man: Welcome to DFG´s unofficial fanpage, here you will find, among others, a history of Sweden´s most famous football firm, the notorious DFG, Djurgarden´s gang of football hooligans. DFG is the most notorious firm of football hooligans in . firma verkar ha haft en aktiv hemsida , men den verkar legat nere . De har också en Facebooksida: Wisemen – Vi som stödjer Wisemen. mer hårdföra grabbar – och denna sidan har 894 gilla–markeringar (). I verkar firman kommunicera genom supportersidan enligt enkätsvaren. Många av enkätsvaren vittnar om att de sociala medierna är viktiga för hela huligankulturen och flera lyfter Facebook som en viktig aktör – och då gärna slutna Facebook-sidor där enbart de som är med i olika grupperingar har tillträde. Detta stärker slut- satserna från ett flertal olika supporterprojekt där man lyfter fram de sociala mediernas allt starkare roll för den våldsamma fotbolls- kulturen (SOU 2012:23). Vad gäller de yngre supportrarna verkar dessa anamma den nya tekniken allt mera kring kommunikationen av idrottsvåldet. Program Supporter skriver i sina verksamhets- berättelser som gäller de yngre supportrarna att: Tillsammans med samverkanspartners kan vi konstatera att det har blivit allt vanligare i vår målgrupps syfte att uppmärksammas av de äldre, att bestämma träff, fotografera, videofilma slagsmålen och där- efter lägga ut materialet på internet. (SOU 2012:23, s. 281) 4.5Hur påverkar firman idrottsklubbens verksamhet? Alla som svarat på enkäten och som arbetar i miljöer där det finns firmaverksamhet upplever att firmorna påverkar verksamheten – majoritetssvaren är att firman påverkar klubben mycket negativt. Några enstaka svar lyfter några positiva saker som firmaverksam- heten bidrar med, som till exempel att de ser firman som en stäm- ningsskapande aktör på arrangemangen. Intressant är att denna positiva påverkan lyfts fram av representanter både för polisen och för SLO. Huvudkritiken är att firman svärtar ner klubbens varumärke, att firmaaktiviteter renderar böter, att det förekommer hot och trakasserier mot styrelse och spelare, att de provocerar och söker konflikter och att mycket resurser får läggas på att bekämpa våldet som firmorna står för. Att några firmor har kvartssamtal med tränare och ledare lyfts som problematiskt. I en del svar lyfter man fram att firmorna står bakom bengaler och smällare och att detta i sin tur är mycket kostsamt för klubben – detta stämmer i vissa fall inte då flera firmor uttryckligen har sagt nej och tagit avstånd till pyroteknik på läktarna (se 4.6). 4.6Gör firman något positivt för supporterkulturen? En av tankarna bakom enkäten var att försöka lyfta fram olika per- spektiv för att få en så bred förståelse som möjligt av firmakulturen och därför tyckte jag att det var viktigt att ha med en frågeställning som undrar om det finns några positiva aspekter med firmakulturen för det övriga supporterlandskapet. Att subkulturen innebär positiva upplevelser för de som är en del av den återkommer jag till längre fram. De flesta poliser svarar direkt nej på denna fråga, medan två svar från polisen indikerar att frågan är komplicerad: Nej, men i AIK:s fall skulle man kunna härleda det minskade användandet av pyroteknik kring matcherna till Firman för- tjänst (då dessa har sagt åt övriga supportrar att det inte får användas pyroteknik utan deras tillåtelse). Dock leder detta endast till att Firman ställning ökar bland resterande supportrar samt att de tar över säkerhets-/ordningsfrågor från arrangören. Det betyder med andra ord att firmans sätt att hantera supporter- kulturen minskar en del av de oönskade läktaraktiviteterna. AIK:s Firman säger sig ha våldsmonopol (jämf Radmann 2012 b) i sin klubbs namn, vilket alltså bidrar till att användandet av pyro- teknik har minskat på AIK:s matcher. AIK ligger i topp när det gäller den allsvenska bötesligan11 och om Firman gör att böterna minskar stärks sannolikt firman i sin organisation och i sitt varumärke, både internt och externt, än mera. Det andra svaret handlar om att firman höjer stämningen på matcherna samt att de alltid stödjer sitt lag på bortamatcherna. De flesta SLO svarar också att firmorna inte gör något positivt för klubben, men några menar att de är med på att höja stäm- ningen: Medlemmar ur firman sköter sig på våra arrangemang och bidrar med sång och stämning men även i viss mån med tifoverksamhet. Med- lemmarna befinner sig oftast på klacksektionen. 4.7Det viktigaste för framtiden Det kommer fram en mycket tydlig och genomgående prioritering i enkätsvaren på frågan Vad tycker du är viktigast vad gäller frågorna kring idrottsvåldet? och det är: Stoppa nyrekryteringen av risksupportrar. Detta finns det kon- sensus kring och det är något som alla aktörer verkar vara överens om är den enskilt viktigaste faktorn. Detta är dock inte helt oproblematiskt, eftersom den snabbast växande supporterkategorin 11 Bötesligan i Allsvenskan –2011 i verkar vara ultrasgrupperingar och dessa kategoriseras i dagens riskanalys som risksupportrar. Efter nyrekrytering svarar polisen så här på frågan om prioriter- ingar: Öka lagföringen av de som begår brott. Försöka hitta metoder för att bättre förebygga brott och ord- ningsstörningar. Se till att tillträdesförbuden gäller samt att personer med tillträdesförbud inte får vistas i arenaområdena eller i dess närhet. Se till att kommunikationen och samarbetet mellan supportrar, klubbar och polis blir bättre. Svaren från SLO och andra resurspersoner stämmer rätt väl med vad polisen lyfter fram men i SLO:s svar efterfrågar man också ett tydliggörande av de olika rollerna och att man vill ha ett tydligare system för avstängning och vilka kriterier som ska gälla. Några SLO påpekar att det är ett samhällsproblem och inte ett idrotts- problem och att samarbetet mellan flera olika aktörer bör prioriteras. En SLO svarar följande på frågan om vad som är det viktigaste att prioritera kring idrottsvåldet: Att döma folk individuellt efter deras agerande. Inte kollektivt bestraffa supportrar för incidenter som enstaka personer gör. Att skapa en positiv läktarkultur och låta ungdomar jobba med dom positiva bitarna såsom tifo och läktarstöd istället för dom negativa som destruktiva beteenden och våld. Ytterligare en SLO menar att man: Måste satsa på den positiva supporterkulturen och det förebyggande arbetet. Inte ska förstora problemet och ge för mycket medieexponering, utan arbeta utifrån en nyanserad bild av situationen. Måste samverka mellan förening, polis och socialtjänst för att på ett tidigt plan hitta former för att stödja ungdomar som är på väg in i firma- verksamhet. De flesta som har svarat på enkäten upplever att våldet inne på arenorna har minskat och att nyrekryteringen inte är ökande. Det finns dock undantag och inte minst finns det fråge- tecken kring babyfirmornas storlek och gestaltning. supporterlandskap är mera fragmenterat och diversifierat än tidigare, vilket gör att det inom en och samma förening kan existera tio olika supportersammanslutningar. Detta ställer i sin tur krav på pro- fessionalitet och kulturkompetens för alla involverade parter. 5 Ett Firmaslagsmål 2012 Firman () KGB () – bråket (AIK – HF, Ishockey, Elitserien) För ett få en bättre förståelse av hur ett stort firmaslagsmål gestaltar sig och vilka logiker som styr har jag valt att redogöra för ett aktuellt och stort box mellan två av största firmor: Firman , och KGB. Det hör till ovanligheterna att det blir stora slagsmål mellan två firmor där endast det ena laget spelar den aktuella dagen. Idrotten som utspelar sig denna dag är en ishockey- match mellan AIK – HF, en match som inte har någon koppling till slagsmålet. Citaten är hämtade från Firman hemsida . I den här branschen och i synnerhet när relationerna är så frostiga mellan två olika ligor som de är mellan Firman och så finns det bara ett språk som alla inblandade faktiskt förstår – våld! Av citatet framgår att begreppen branschen och ligor vittnar om en professionalisering av våldskulturen. Man är i samma bransch, man tillhör samma liga och man har ett gemensamt språk som man delar och detta språk är till betygsättande för vilken placering man uppbär i ligan – och detta språk är våldet. KGB hade storsamlat . Alla skulle med! En överraskningsattack som hämnd för det som i Bajenkretsar utmålats som ett övertramp i samband med Bajen på . Då attackerade 130 maskerade AIK-ligister tillställningen och de 70-talet Bajengrabbarna flydde för sina liv över en sexfilig motorväg. Det i sin tur var i Firman ögon ett svar och en markering på månader av "övertramp" från Bajens grabbars sida. I den svenska firmakulturen verkar det, som jag har nämnt, finnas en hederskodex som följs mer eller mindre beroende på situationen. Denna hederskodex kan handla om att man inte ger sig 12 Exemplet är hämtat från på vanliga supportrar, att man inte skadar den som ligger ner, att man inte använder vapen eller andra tillhyggen, att inte många ger sig på få – för att nämna några exempel. Vissa gånger hålls heders- kodexen, andra gånger bryts det mot den. Man kan tolka citatet ovan som att det som sker där och då är en hämnd för tidigare brott mot hederskodexen. är exemplet ett tydligt bevis på att firmorna ständigt bryter mot denna hederskodex – någon annan tolkning kan knappast göras då 130 maskerade AIK-ligister ger sig på cirka hälften så många Bajengrabbar i samband med deras egen fotbollsturnering. Berättelsen om hederskodexen verkar alltså vara mera levande än själva efterlevandet av den samma. Och be- rättelsen går ut på att genom de övertramp, brott mot den gemen- samma hederskodexen, som det ovan refereras till från båda firmorna har krav på hämnd och återställande av ordningen byggts upp på båda sidor. I firmakontexten använder man ordet grabb på de män som ingår i firmor. I samband med ishockeymatchen på Hovet började rykten florera om att KGB var ute och att man var det i stora numerärer en för deras del icke-matchdag. AIK:s grabbar mobiliserade snabbt för att säkra säkerheten kring AIK:s egen hemmamatch och för alla vanliga AIK-supportrar. , ända sedan slakten i , så hade KGB hållit radiotystnad gentemot Firman men mitt under matchen, för att vara exakt, ringde man – och ville mötas för att citat rensa luften. Den nya tekniken, inte minst mobiltelefonen, har varit och är ett mycket viktigt verktyg för firmornas våldsutövande, både när det kommer till det faktiska fysiska våldet och när det kommer till det symboliska våldet. Att AIK:s grabbar snabbt kan mobilisera, att det har varit radiotystnad och att man på minuten, , kan visa när kontakt togs – allt detta kan ske utifrån att alla kan nå varandra med mycket kort varsel. Det betyder också att man måste kom- municera och uppdatera varandras mobilnummer med jämna mellan- rum – trots radiotystnad ringde KGB exakt rätt nummer för att få realiserat boxet med mycket kort varsel. Efter matchen möts cirka 70-talet AIK – grabbar upp på en restaurang i direkt anslutning till Hovet och när beskedet om att KGB faktiskt vill köra går euforin nästan att ta på. Efter 45 minuters väntan kommer så beskedet: Bajen är på gång och man kommer via . Euforin går nästan att ta på – i dessa ord ligger mångas, forskares såväl som aktiva huliganers, huvudförklaring till huliganismen. det gäller det faktiska våldet har flera forskare konstaterat att den psyko-sociala glädjen vid själva slagsmålen inte har lyfts fram till- räckligt när förklaringar till huliganismen har getts. Några engelska forskare menar att förklaringen till att man dras till våldet ligger i starka positiva känslomässiga upplevelser av våldet. En av dem jag intervjuat uttrycker det som att våldet är den största kicken.13 Engelska forskare använder ord som flow (Finn 1994), edge- work (1990, Giulianotti 1999) och liminality (Giulianotti 1999) för att beskriva den gemensamma positiva känslan av slags- målen/boxen och drar paralleller till så kallade högrisksporter som dykning, fallskärmshoppning, bungyjump, idrotter som också känne- tecknas av adrenalinstinna aktiviteter. Syftet verkar vara att genom- föra boxet med kropp och knopp intakt: The hooligans aim is to walk in and out of an apparent maelstrom with mind and body intact. Concepts like flow and edgework further suggest that social class differences become secondary within hooliganism; risk-taking sport are, for example, renowned for their large middle-class constituency. (Giulianotti 1999: 53) Men låt oss återgå till det pågående slagsmålet: Ingen tid ödslas i onödan utan de båda ligorna kastar sig mot varandra och börjar slåss vilt över hela gatans bredd. Av de höga skriken hörs inte längre någonting när ljudbilden istället byts ut till de dova ljuden av knytnävar som hittar sitt mål och människor som faller huller om buller. // Detta som de närvarande poliserna slår och pepparsprayar vilt mot de bakre svartgula leden. // Efter drygt 1 ½ minuts intensivt vevande är nu hela KGB på flykt och AIK stormar fram. // Flera Bajengrabbar skadas och tvingas uppsöka sjukhus. Dock har stora förstärkningar kommit hos ordningsmakten och de flesta inblandade tar sig i smågrupper bort från skådeplatsen. Ett hårt box är till ända och Firman har återigen visat sin styrka. Båda grupper vill slåss och man gör det med frenesi och beslut- samhet – tills någon grupp ger upp och springer därifrån, då vinner den firma som står kvar, 1–0. Om polisen bryter in innan det kan utses någon vinnare beskrivs boxet som oavgjort, 1–1. Längden på boxen är kort, här är det 1½ minut, vanligtvis verkar de vara mellan och de bryts oftast när polisen bryter in. Under en genomsnittssäsong så är en etablerad firma kanske involverad i cirka fyra stora box á 1–vilket skulle ge en 13 Citatet från en intervju jag gjorde med och som återfinns i Från Gentleman till Huligan? sammanlagt tid på 4–slagsmål mot en annan firma. Ovannämnda slagsmål sammanfattas av skribenten på sverigescenen: Den svenska scenen behöver fler rena box utan smutsiga övertramp. Och det var självklart ett steg i rätt riktning och ett positivt initiativ av KGB att vilja mötas liga mot liga// KGB:s frontgrabbar har inget att skämmas över sin insats i Skärmarbrink. De är tuffa och i en del fall bra grabbar. Och tyvärr för dessa Bajen-grabbar så har man haft en svag styrning internt, en väldigt dålig attityd och en alldeles för stor kavaj på sig, vilket har möjliggjort för fega skitungar inom deras organisation såväl på gatorna som på nätet att bete sig riktigt illa utan någon som helst intern åtstramning. När KGB samlade ihop "allt" i var man 220 man. När man samlade ihop "allt" i Skärmarbrink var man 110 man ... Detta citat pekar igen på den outtalade hederkodexen – den svenska scenen behöver fler rena box utan smutsiga övertramp och att detta uppgjorda och styrda slagsmål mellan två ligor var ett steg i rätt rikt- ning. Segraren väljer också att hedra förlorarna – KGB:s Front- grabbar är tuffa och de är bra grabbar – men deras problem, enligt Sverigescenen, är att de har en för oprofessionell organisation: svag styrning, dålig attityd och en för stor kavaj. Dessa organisations- brister har, enligt Sverigescenen, möjliggjort att fega skitungar, det vill säga inga riktiga frontgrabbar, har tagit en för stor plats utan att påföljder genom intern självsanering har skett. Om avslutningen på referatet stämmer så har alltså KGB:s samlade styrka minskat – något som överensstämmer med övrig informa- tion jag har fått kring KGB. 6 Teoretiska perspektiv på Firmakulturen Skapandet av identitet inom och genom huligankulturen, både på individ- och gruppnivå, intar en central plats när förklaringar till att man går med i en firma görs av olika forskare (se 1998, Giulianotti 2000, Radmann 2012). Den engelske forskaren hävdar att graden och frekvensen av oroligheter är beroende av interaktionen mellan många olika aktörer – inte enbart mellan firmorna – och att detta är en avgörande faktor. Att både huliganer, ultrasgrupperingar och andra supporterkategorier påverkas av och i mötet med polis och privata vaktbolag är något som ofta resulterar i att våldet och aggressiviteten ökar. Den sociala interaktionens konsekvenser som sker i detta möte – ansikte mot ansikte – är viktiga att ta i beaktande. Jag menar att detta också måste problematiseras utifrån att de olika aktörernas handlingar uppträder på olika (medie-) scener som i sin tur tolkas i specifika (medie-) kontexter – genom dessa olika medienarrativ verkar respektive grupp få sina verklighetsbilder bekräftade: på Sverigescenen skrivs oftast att polisen använder övervåld och i traditionella medier, inte minst i kvällspressen, att många supportrar är slödder och idioter. Flera internationella forskare lägger fokus på våldets symboliska karaktär, vilket gör att de har en tendens att underskatta det faktiska, reella våldet – ett våld som bevisligen försiggår och har en faktisk, autentisk plats i det svenska firmalandskapet. Andra studier pekar på att man måste förstå och analysera flera olika aktörers handlande i huliganlandskapet. Man måste alltså placera in fältet i en större kontext kring fotbollskulturen. En viktig poäng här är den historiska rivalitet som finns mellan särskilda klubbar och särskilda supporter- grupper. Genom historiska och pågående konflikter utvecklas ett kollektivt medvetande, inom gruppen mot antagonisterna, som bygger upp och stärker den egna gruppidentiteten (Tsoukala 2009:103). Det sätts ofta likhetstecken mellan en firma och våld. För de som befinner sig utanför firmalandskapet verkar medlemmarna i en firma ofta uppfattas som våldsmän och inte så mycket annat. Och många firmamedlemmar är med på att förstärka denna bild, då för- klaringen till att man är med i en firma är att man delar ett starkt våldsintresse med de andra i firman samt att man älskar sitt lag. Man skulle kunna dela upp firmavåldet i två olika delar, det som handlar om det reella fysiska våldet och det som handlar om det symboliska våldet. Då det är många åskådare som deltar i det symboliska våldet runt om på de svenska idrottsläktarna kan man säga att det är det fysiska våldet som särskiljer firmorna från andra supportrar och åskådare.