sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — I målet aktualiseras bl.a. frågan om skyldigheten enligt 6 kap. 15 b § att ta del i kostnader för resor även kan omfatta kostnad för hotellvistelse eller någon annan övernattning. Vägledande praxis från i frågan saknas (jfr prop. 1997/98:7 s. 118 och RH 2001:44). Det är därför av vikt för ledning av rättstillämpningen att målet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om hävning av mönsterskydd BW innehar en svensk registrering av mönster avseende en skorstenshuv (registreringsnummer 78136). tillverkar och säljer skorstensskydd. Sedan skrivit till och anfört att bolaget gjorde sig skyldigt till intrång i hans mönsterrätt, väckte talan vid tingsrätten och yrkade att tingsrätten skulle häva registreringen. BW bestred yrkandet. Tingsrätten biföll talan och hävde mönsterregistreringen. BW överklagade till hovrätten, som har beslutat att inte meddela prövningstillstånd. BW har yrkat att ska meddela prövningstillstånd i hovrätten. Enligt 2 § första stycket mönsterskyddslagen (1970:485) kan någon få mönster- rätt endast om mönstret är nytt och särpräglat. Ett mönster anses ha särprägel om en kunnig användares helhetsintryck av mönstret skiljer sig från helhetsintrycket av varje annat mönster som – såvitt här är av intresse – har gjorts allmänt tillgängligt före dagen för registreringsansökan (2 § tredje stycket). I 3 och 3 a §§ regleras närmare förutsättningarna för att ett mönster ska anses ha gjorts allmänt tillgängligt. I 4 a § föreskrivs att mönsterrätt inte får omfatta sådana detaljer i en produkts utseende som uteslutande är bestämda av produktens tekniska funktion eller som måste återskapas exakt till formen och dimensionerna för att den produkt som mönstret avser ska gå att mekaniskt ansluta till eller placera i, kring eller mot en annan produkt så att båda produkterna fyller sin funktion. I detta mål är frågan om registreringen av mönsterrätt ska hävas. Prövningen innefattar bl.a. om mönstret har särprägel i enlighet med 2 § mönsterskyddslagen och i vilken utsträckning detaljer i skorstenshuven uteslutande är bestämda av skorstenshuvens tekniska funktion i den mening som avses i 4 a §. Dessa bestämmelser fick sin nuvarande lydelse vid genomförandet av mönsterskyddsdirektivet 98/71/EG (se prop. 2001/02:121, SFS 2002:570) och har därefter inte varit föremål för Högsta domstolens bedömning. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att högre rätt prövar de frågor som aktualiseras i målet. Redan av detta skäl ska tillstånd meddelas till målets prövning i hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om vårdnad Sedan tingsrätten ogillat socialnämndens i kommun talan om att vårdnaden om ALLs och GSs gemensamma barn M med stöd av 6 kap. 8 § ska överflyttas från dem till de familjehemsföräldrar hos vilka M har sitt boende överklagade socialnämnden tingsrättens dom till hovrätten. Hovrätten har beslutat att inte meddela prövningstillstånd. Det finns behov av vägledande avgöranden rörande tillämpningen av 6 kap. 8 § . Tillstånd till målets prövning i hovrätten bör därför meddelas. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om skuldsanering Frågan i målet är om gäldenärens hustrus tillgångar är så stora att det på den grunden bör anses oskäligt att bevilja skuldsanering. Det saknas tillräcklig praxis i denna fråga (se prop. 1993/94:123 s. 96 f. och RH 2010:59). Tillstånd till målets prövning i hovrätten bör därför meddelas. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om hastighetsöverträdelse SF har, som det får förstås, yrkat att meddelar tillstånd till målets prövning i hovrätten. Hon har anfört bl.a. att det inte är hon som kört den aktuella bilen och har åberopat ett tidigare inlämnat fotografi att jämföras med fartkamerans bild. Riksåklagaren har tillstyrkt att prövningstillstånd i hovrätten beviljas och anfört att det kan ifrågasättas om målet verkligen var lämpligt att avgöras på handlingarna vid tingsrätten med hänsyn till utredningen. Mot bakgrund av SFs invändning att det inte var hon som kört bilen kan det inte uteslutas att den omständigheten att målet avgjordes på handlingarna i stället för efter huvudförhandling inverkade på målets utgång. Därutöver har riksåklagaren hänvisat till att bestämmelserna i 45 kap. 10 a § om möjligheten att avgöra brottmål utan huvudförhandling är relativt nya och att vägledande uttalanden saknas, varför det även finns skäl för prejudikatdispens. Det finns skäl att hovrätten prövar målet i båda de nämnda hänseendena. Med ändring av hovrättens beslut meddelar tillstånd till målets prövning i hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om tvistig fordran i konkurs Målet gäller frågan om en upplåtelse av företagshypotek har blivit sakrättsligt gällande. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga belyses ytterligare av högre rätt (jfr NJA 2000 s. 88, NJA 2007 s. 413 och NJA 2008 s. 684). Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om av beslut vid // Målet gäller föreningens skyldighet att avsätta medel enligt 19 § lagen om förvaltning av samfälligheter. Frågan är om denna skyldighet behöver fullgöras trots att föreningen inte angett grunderna för en sådan avsättning i stadgarna, se 28 § i lagen. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att frågan prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om äganderättsutredning berörande vissa och skär i kommun Lantmäteriet genomförde på uppdrag av i äganderättsutredningar avseende de s.k. kronoholmarna i . Den i målet aktuella utredningen avser och skär i kommun. ML och Ts äger Håkanskär 1:1 och gjorde vid äganderättsutredningen anspråk på ett skär benämnt Bräsken. Lantmäteriet kom dock i sin utredning fram till att Bräsken skulle tillhöra staten. ML och TS överklagade till , fastighetsdomstolen, som genom utslag avslog deras överklagande. meddelade inte prövningstillstånd. Målet rör frågor om äganderätten till och skär i allmänt vatten där dessa har använts för jakt och fiske av ägare av en angränsande fastighet. Ämnet har berörts i NJA II 1951 s. 364 ff. (jfr NJA II 1966 s. 382 ff.). Någon praxis från finns emellertid inte (jfr NJA 2003 C 44). Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att dessa frågor prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fel vid köp av båt m.m. // Det saknas vägledande praxis om möjligheten att i konsumentsammanhang göra en analog tillämpning av 20 § köplagen (1990:931) eller annars om betydelsen av att en konsument undersökt varan före köpet. Det är av vikt för ledningen av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om ersättning enligt lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder // Det saknas klargörande rättspraxis om huruvida ersättning enligt lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder ska utgå då någon frihetsberövats på grund av en begäran om utlämning till annan stat och begäran sedan avslagits med hänvisning till att sannolika skäl att personen begått gärningen inte kunde anses föreligga (jfr prop. 1979/80:121 s. 9 f. och Justitiekanslerns beslut , dnr 346-04-41). Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om ansökan om vitesföreläggande enligt 26 § sambolagen och 17 kap. 5 § Enligt 26 § sambolagen (2003:376) gäller bestämmelserna i 17 kap. 5 § även vid tvist mellan sambor. Av det senare lagrummet framgår att bodelningsförrättaren vid behov ska se till att bouppteckning förrättas. Varje make ska uppge sina tillgångar och skulder. Om en make underlåter att lämna uppgifter till bouppteckningen, får domstolen på ansökan av bodelningsförrättaren förelägga och döma ut vite. Tingsrätten har vid vite förelagt SH att till bodelningsförrättaren inkomma med fullständiga uppgifter om sina tillgångar och skulder och har även bedömt att SHs uppgiftsskyldighet omfattar tillgångarna och skulderna vid två datum som bodelningsförrättaren angett. Enligt 49 kap. 14 § 3 ska hovrätten meddela prövningstillstånd, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt. Rättsläget i fråga om tillämpning av 17 kap. 5 § vid tvist mellan sambor är inte i alla delar klart. Så är det i fråga om när behov föreligger att förrätta bouppteckning och uppgiftsskyldighetens omfattning i ett fall som det förevarande. Det är därför av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt. Tillstånd till målets prövning i hovrätten bör därför meddelas. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fastställande av // Av 5 kap. 6 § första och tredje styckena utsökningsbalken framgår bl.a. att medel för begravning som tillfaller ett dödsbo på grund av en försäkring upp till ett visst belopp inte får utmätas, om det strider mot det angivna ändamålet. I bestämmelsens andra stycke anges att sedan medlen har betalats ut, gäller förbudet mot utmätning så länge de hålls avskilda. Den i målet aktuella begravningshjälpen hade inte betalats ut vid konkursutbrottet och borde, när den sedermera betalades ut, inte ha tillförts konkursboet. Under denna förutsättning uppstår frågan om begravningsbyrån kan anses ha en självständig rätt till de aktuella medlen och om denna rätt i så fall är att anse som en separationsrätt. Först måste dock ställning tas till om begravningsbyråns anspråk på bättre rätt till medlen än konkursboet kan prövas inom ramen för utdelningsförfarandet eller om en sådan prövning, som tingsrätten har angett, förutsätter en särskild talan (se NJA 1970 s. 32 och NJA 1985 s. 209 angående äldre rätt). Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att den frågan prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fordran på grund av arrende // Målets utgång är i första hand beroende av vilken tolkning som görs av klausulen [anm. i arrendekontraktet]. Tingsrätten har tolkat klausulen till nackdel för fastighetsägarna, som har tillhandahållit arrendeavtalet. Klausuler av detta slag kan antas förekomma i andra liknande avtal. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att frågan om tolkning av klausulen prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om rättegångskostnader // I detta mål är fråga om rättegångskostnadens fördelning vid avskrivning på grund av återkallelse efter att svaranden ansökt om återvinning av Krono- fogdemyndighetens utslag och i samband därmed gjort invändning om rättegångshinder på grund av skiljeavtal. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fordran – gransknings- och prejudikatdispens (= redovisas under båda) // Klargörande rättspraxis saknas om vem som har bevisbördan när den ena parten påstår att ett överlämnat belopp utgör ett lån och den andra parten att det rör sig om en gåva. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Inte heller går det att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till utan en prövning i hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om inskrivning av jakträtt // Enligt 23 kap. 2 § första stycket 10 jordabalken ska en ansökan om in- skrivning avslås om det är uppenbart att upplåtelsen är ogiltig eller av annat skäl inte kan göras gällande. Enligt föreningens stadgar krävs ett beslut av stämman för att en upplåtelse av jakträtt ska berättiga till jakt. Frågan i målet är om inskrivning ska vägras enligt 23 kap. 2 § första stycket 10 jordabalken i avsaknad av sådant beslut. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att frågan prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fördelningsbeslut // I målet aktualiseras frågan om inroparens rätt att återfå handpenningen när fastigheten har försämrats mellan auktionen och tillträdet. Det saknas vägledande praxis från i denna fråga (jfr RH 1991:22, RH 1994:104, prop. 1971:20 s. 240 ff., , Utsökningsrätt, 3 uppl. 1996, s. 285 f. och i Rättsvetenskapliga studier tillägnade , 1996, s. 93 ff.). Av den anledningen får det anses vara av vikt för ledning av rättstillämpningen att målet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om av // Frågan i målet är vad som ska anses som verksamhet som ligger inom en samfällighetsförenings ändamål. Denna fråga har prövats i ett refererat hovrättsfall (RH 47:80). Den situation som är för handen i föreliggande mål är annorlunda och andra frågor aktualiseras än i hovrättsfallet. Det saknas tillräcklig praxis om var gränsen går för vad som ligger inom ramen för en samfällighets verksamhetsföremål, och det är därför av vikt för ledningen av rättstillämpningen att frågan klarläggs ytterligare. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fastställande av lägsta pris vid försäljning genom offentlig auktion enligt lagen (1904:48 s.1) om Det saknas tillräcklig praxis om hur lägsta pris enligt 9 § lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt ska bestämmas. Det är därför av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga belyses ytterligare av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om om bodelning och I målet aktualiseras de närmare förutsättningarna för efterarvinges vederlagsrätt enligt 3 kap. 3 § första stycket när efterlevande make genom gåva eller annan därmed jämförlig handling minskat sin egendom. Det saknas vägledande praxis rörande bedömningen av om en sådan handling vidtagits utan tillbörlig hänsyn till efterarvinge och om minskningen varit väsentlig. Tillstånd till målets prövning i hovrätten bör därför meddelas. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om hinder mot verkställighet // I ärendet aktualiseras bl.a. frågan om uttrycket är bosatt utomlands innebär att inträder i barnets rätt till underhållsbidrag enbart för tid som den bidragsskyldige har bott utomlands, eller om rätt även gäller underhållsbidrag som förfaller till betalning efter det att den underhållsskyldige har bosatt sig i . Frågan har inte getts något tydligt svar i lagmotiven (se prop. 1995/96:208 s. 70 och 97). Den har inte heller behandlats i rättspraxis eller i den juridiska litteraturen. Redan av den anledningen får det anses vara av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om återkrav av felaktig utbetalning – granskningsdispens och prejudikatdispens (= redovisas under båda) Det går inte att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till. Det är vidare av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om skadestånd på grund av // har i tidigare fall haft att ta ställning till likartade frågor, när en hyresgäst fortsatt att använda en lokal efter det att den avtalade hyrestiden har löpt ut (NJA 1993 s. 13 och 2007 s. 519, jfr NJA 1999 s. 617). I det nu aktuella målet kan emellertid delvis andra frågor uppkomma, vilka är obesvarade i rättstillämpningen. Det gäller bl.a. huruvida och i så fall enligt vilka civilrättsliga principer ersättning ska utges under ett pågående avtalsförhållande för användning av större lokalytor än vad parterna ursprungligen har avtalat om. Redan av den anledningen är det av vikt för ledning av rättstillämpningen att målet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om fråga om talan väckts mot rätt // I fråga om mål om tomträttsavgäld ska enligt 13 kap. 24 § jordabalken expropriationslagen (1972:719) gälla i tillämpliga delar. När det gäller frågan om vem som en fastighetsägare i ett mål som detta ska vända sig mot framgår det av 5 kap. 11 § expropriationslagen att talan kan riktas mot den för vilken lagfart senast är beviljad eller sökt, även om denne före talans väckande har överlåtit fastigheten. Den aktuella situationen föranleder flera tillämpningsfrågor. En fråga är om bestämmelsen i 5 kap. 11 § expropriationslagen ger utrymme för att talan förs mot både överlåtaren och förvärvaren och om det i så fall gäller i den aktuella situationen. Om så är fallet uppkommer, när talan väckts i rätt tid mot överlåtaren men inte mot förvärvaren, frågan om den senare kan dras in i processen. Och om talan inte får föras mot både överlåtaren och förvärvaren uppkommer frågan om vem av överlåtaren och förvärvaren som talan ska föras mot, när visserligen överlåtaren har lagfart men förvärvaren sökt inskrivning av sitt förvärv (lagfart). Vidare uppkommer frågan om – när talan väckts mot fel part – det kan tänkas att fastighetsägaren, eventuellt under vissa förutsättningar, har en viss kortare tilläggsfrist på sig för att väcka talan mot rätt part efter det att det uppdagats att talan väckts mot fel part. Mot bakgrund av det anförda är det av vikt för ledningen av rättstillämpningen att målet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om avvisande av konkursansökan CR är inte folkbokförd i . I målet finns uppgifter såväl om att han är bosatt i som om att han är bosatt i . Det föranleder frågan om vilken av parterna som har att visa att platsen för CR huvudsakliga intressen finns inom Europeiska unionen. Av betydelse för den frågan är också om CR kan anses driva näringsverksamhet i . Tillstånd till målets prövning i hovrätten bör därför meddelas. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om ersättning för vidtagen rättelse enligt 18 § lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. Sedan beslutat att samtliga dovvilt i APs hägn skulle slaktas har viltet avlivats av en jägare, TE, som anlitats av verket. Tvisten gäller huvudsakligen APs skyldighet att ersätta för kostnaderna för detta. APs invändning om att ersättningsanspråk skulle reduceras med de slaktade djurens köttvärde har ogillats av tingsrätten med motiveringen att han har rätt att vända sig mot TE för ersättning. Fråga är såvitt kan förstås om ett anspråk på värdeersättning. Oberoende av hur det förhåller sig med TEs ersättningsskyldighet i det hänseendet uppkommer frågan om verket såsom TEs uppdragsgivare är ansvarig för ett sådant anspråk. Hur frågan ska bedömas rättsligt framstår inte som alldeles klart. Det är därför av vikt för ledningen av rättstillämpningen att målet prövas av hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om avvisande av talan // Av 23 kap. 5 § första stycket jämförd med 17 kap. 8 § andra stycket följer att en dödsbodelägare som vill klandra ett arvsskifte ska väcka talan mot samtliga övriga delägare i boet. Av rättsfallet NJA 1979 s. 448 följer att, när flera dödsbodelägare gemensamt väcker klandertalan, de inte behöver föra talan mot varandra. Om det gäller också när en av dödsbodelägarna får sin talan avvisad har inte varit föremål för prövning. Det får därför anses vara av vikt för ledningen av rättstillämpningen att målet prövas av hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om bättre rätt till fastighet // I målet aktualiseras frågan när en säljare av en fastighet blir bunden av den av honom undertecknade köpehandlingen. I förevarande fall är köparen ett Sedan samtliga dödsbodelägare skrivit under köpehandlingen har denna – eftersom en av delägarna var omyndig – lämnats till överförmyndarnämnden som tecknat sitt godkännande på handlingen. Frågan är om det förhållandet att handlingen vederbörligen undertecknad och godkänd funnits tillgänglig hos överförmyndaren räcker för att säljaren ska bli bunden. Den i målet aktuella situationen skiljer sig något från de fall som var föremål för prövning i NJA 2000 s. 747 I och II. Det får anses vara av vikt för ledningen av rättstillämpningen att målet prövas av hovrätten. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om skadestånd // TJ begärde ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Justitiekanslern tillerkände honom ersättning med sammanlagt för lidande. Ersättningen begränsades jämfört med vad som normalt utgår framför allt på grund av omfattningen av tidigare frihetsberövanden som han utsatts för. TJ har väckt talan mot staten vid med yrkande om ytterligare i ersättning. Tingsrätten lämnade dock käromålet utan bifall med motiveringen att hans tidigare frihetsberövanden gjorde hans lidande av ett frihetsberövande mindre. Han överklagade till , som inte meddelade prövningstillstånd. Det saknas vägledande praxis om hur tidigare frihetsberövanden ska påverka ersättningen enligt lag. Det är av vikt för ledningen av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om ledningsrätt Ledningsrätt får inte upplåtas om det sökta ändamålet bör tillgodoses på annat sätt eller om nackdelarna från allmän eller enskild synpunkt överväger fördelarna. Vid denna prövning ska en allmän behovs- och lämplighetsprövning göras. Bestämmelsens främsta betydelse är att skydda motstående enskilda intressen. Det saknas vägledande praxis från i frågan hur denna avvägning ska göras. Mot denna bakgrund och med hänsyn till den i förevarande mål aktualiserade frågans betydelse får det anses vara av vikt för ledning av rättstillämpningen att målet prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om avvisande av talan har i rättsfallet NJA 1997 s. 62, som gällde av bodelning, uttalat att frågan om en taleändring som är tillåten enligt ska få göras även efter talefristen torde få lösas utifrån en tolkning av varje enskild regel om talefrist. En utgångspunkt för tolkningen bör enligt vara att en taleändring som är tillåten enligt får göras även efter talefristens utgång om inte särskilda ändamålsskäl talar i annan riktning. I detta mål är frågan om den som klandrat en slutredovisning i konkurs har rätt att efter klanderfristens utgång ändra sin talan och yrka skadestånd mot förvaltaren. Det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att denna fråga prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om ledningsrätt // Det saknas vägledande praxis från i frågan om ledningsrätt kan upplåtas för endast en teknikbod, vars användning förutsätter tillgång till en annan anläggning i ett elektroniskt kommunikationsnät som i sin tur inte är upplåten med ledningsrätt (jfr prop. 2003/04:136 s. 13 f. och 28 f.). Redan av den anledningen får det anses vara av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet från prövas av högre rätt (jfr även inhämtat yttrande från Lantmäteriet, bilaga). Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om försäljning av bostadsrätt har i rättsfallet NJA 1995 s. 478 funnit att lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt i sina väsentliga delar är analogt tillämplig på bostadsrätt (jfr NJA 2006 s. 678). Majoriteten avgörande ansåg emellertid, huvudsakligen av familjerättsliga skäl, att en motsvarande tillämpning av den s.k. indragningsregeln i 8 kap. 8 § utsökningsbalken inte borde äga rum. Högsta domstolens ställningstagande har, som också anfört i sitt överklagande till hovrätten, ifrågasatts i den juridiska litteraturen där man mot bakgrund av värdeutvecklingen på bostadsmarknaden och med hänvisning till pleniavgörandet NJA 2007 s. 455 även vid bostadsrätt har efterlyst ett större hänsynstagande till indragningsregelns processekonomiska funktion. Mot denna bakgrund får det anses vara av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagande av tingsrättens beslut prövas av högre rätt. Tillstånd till prövning i hovrätt av mål om rättshjälp // Frågan i hovrätten gällde bl.a. tillämpningen av 9 § andra stycket rättshjälpslagen (1996:1619). Enligt denna bestämmelse får, om den rättssökande saknar rättsskydd men med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska eller personliga förhållanden borde ha haft ett sådant skydd, rättshjälp beviljas endast om det finns särskilda skäl med hänsyn till angelägenhetens art och betydelse för den rättssökande. Bestämmelsens tillämpning har endast i ringa mån blivit belyst i rättspraxis (jfr t.ex. NJA 2001 s. 135).