sou · H1B330 · 2013-05-03 00:00:00 — (1994) Subject matter preparation of secondary mathematics and science teach- ers and student achievement. Economics of , 13(2). 14Gustafsson, J-E och i Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat (2002) med hänvisning till D. H. Monk (1994) a.a. 15Monk (1994) a.a. 16Darling-Hammond, (2000) a.a. Womack17 funnit att beläggen är svaga för att fördjupade ämnes- kunskaper har positiv påverkan på elevernas prestationer (utöver de krav som ställs i för examen, vilka varierar mellan de olika delstaterna). Studier ger, enligt och , i stället stöd för att ämneskunskaper som sker på bekost- nad av yrkesinriktad pedagogisk utbildning är mindre effektiva vad gäller att förbereda nybörjare för undervisning. In summary, the evidence indicates that while subject matter know- ledge is an important prerequisite for effective teaching, it is not suffi- cient in and of itself and that knowledge beyond that typically requi- red for certification does not result in increasing the quality of teach- ing performance.18 och har undersökt betydelsen för undervis- ningsskicklighet av å ena sidan ämneskunskaper, mätta med prov och betyg, och å andra sidan omfattningen av pedagogisk utbild- ningen. De fann att antalet kurser som lärare slutfört i yrkesin- riktad pedagogisk utbildning förklarade variansen i lärarens presta- tioner fyra gånger mer (16,) än vad ämneskunskap gjorde, som förklarade mindre än 4 procent.19 Darling-Hammond20 menar att forskning om lärares personliga förmågor och beteenden har producerat få överensstämmande resul- tat, förutom en återkommande positiv relation mellan elevers läran- de och lärares flexibilitet, kreativitet och anpassningsförmå- ga. Det bör dock noteras att hennes bedömning gäller forskning som bedrivits . Framgångsrika lärare verkar dock, enligt Darling-Hammond, vara sådana lärare som har förmåga att använda en räcka olika undervisningsstrategier och använda flera olika sätta att interagera, snarare än hålla fast vid ett enda förhåll- ningssätt. Lärarutbildning bidrar, enligt Darling-Hammond, till att blivande lärare utvecklar sådana varierande undervisningspraktiker. Av syntes framgår att även andra förmågor och färdig- heter än lärarutbildning och lärares ämneskunskap har betydelse för elevernas studieresultat. Dessa är huvudsakligen av den karak- tären att de främst bör rymmas inom den del av den svenska lärar- utbildningen som kallas det allmänna utbildningsområdet (AUO). 17Ferguson, and Sid T. Womack (1993) The Impact of Subject Matter and on Teaching Performance. 44/1. 18Ferguson & Womack (1993) a.a. 19Ferguson & Womack (1993) a.a. 20Darling-Hammond, L. (1999) a.a. Vilket faktiskt utrymme dessa olika inslag har varierar dock sanno- likt beroende på vilken yrkesexamen utbildningen förbereder för och på vilket lärosäte utbildningen ges. har närmat sig frågan om betydelsen av läraren och lärarens kompetens för utbildningens resultat i flera studier . I en kunskapsöversikt21 , som behand- lar forskning om samband mellan ekonomiska resurser och pedago- giska resultat, utgör lärarens kompetens ett av de resursslag som studeras. Översikten fokuserar i detta sammanhang på pedagogisk och ämnesmässig utbildning, yrkeserfarenhet och kompetens- utveckling. En huvudslutsats är att lärarens kompetens är det resursslag som har störst betydelse för elevernas resultat. Utred- ningens redovisning i det föregående sammanfaller delvis med kunskapsöversikten. I en rapport22 söker studera hur och om uppgifter från det nationella uppföljningssystemet kan användas för att skapa indikationer på hur väl skolorna presterar samt under- söka vilka faktorer som samvarierar med dessa mått. Resultaten från regressionsanalysen sammanfaller i allt väsentligt med vad tidigare studier visat. Analysen visar att lärarkompetens, mätt som lärarnas tid i yrket, samvarierar positivt med de relativa effektivitets- måtten samt att skolor som har en mer homogen lärarkår med avse- ende på tid i yrket har en högre relativ effektivitet. Däremot återfinns inget samband mellan andelen lärare med pedagogisk högskoleutbild- ning och relativ effektivitet vilket kan förefalla förvånande. Att vi inte hittar något samband kan bero på att begreppet pedagogisk högskole- utbildning är ett grovt begrepp som inte tar hänsyn till om läraren har utbildning i det ämne som denne undervisar i. Lärarkompetensens stora betydelse för elevernas utbildningsresultat är emellertid väl be- lagd i forskningen. Frånvaron av samband mellan variablerna i denna analys kullkastar inte dessa forskningsresultat men bör bli föremål för fortsatt analys.23 Hur betydelsen av lärares ämneskunskaper, undervisningsförmåga, kognitiva förmåga och personliga egenskaper ska bedömas kompli- 21Gustafsson, och (2002) Ekonomiska resursers betydelse för pedago- giska resultat – en kunskapsöversikt. 22Skolverket (2005) Att mäta skolors relativa effektivitet. En modellanalys baserad på resurser och resultat. 23Skolverket (2005) a.a. ceras av att olika sidor i lärares kompetens har olika betydelse för olika elevgrupper. och Vlachos konstaterar i en studie24 att alla elever inte påverkas på samma sätt av lärarnas olika förmågor. Lärare med goda ledaregenskaper visar sig vara särskilt viktiga för svaga elever och elever med utländsk bakgrund. Lärares ledaregenskaper verkar däremot vara betydelselösa för högpresterande elever. Det omvän- da mönstret gäller lärarnas kognitiva förmåga. Högpresterande elever presterar bättre när de har en lärare med hög kognitiv förmåga medan svagare elevers prestationer faktiskt försämras av sådana lärare. Sammantaget visar resultaten enligt forskarna att en typ av lärare inte passar alla elever utan att matchningen mellan lärare och elev är väldigt viktig. En annan möjlig slutsats är att lärare med en bred repertoar har bättre förutsättningar att klara sitt uppdrag än en lärare med en snäv repertoar. I ytterligare en rapport25 redovisar en för- djupad utvärdering av betydelsen av grundskolelärares kompetens för elevernas lärandemiljö och resultat. Studien, som baseras på data från den nationella utvärderingen av årskurs 9 (NU03), utgår bland annat från mått på elevers uppfattning av vad som karaktäriserar en bra lärare, lärares bedömning av sin egen metodiska och didaktiska kompetens samt lärares upplevelse av om det är roligt att undervisa i ämnet. Utifrån detta görs olika analyser av hur dessa faktorer samvarierar. Utvärderingen identifierar tre förhållanden eller faktorer hos lärarna som har betydelse för elevernas uppfattning om kvaliteteten i den undervisning de får, för deras lärandemiljö och i vissa avse- enden för deras prestationer – lärarnas utbildning, lärarnas självtillit och trygghet i sin yrkesroll samt den demografiska sammansätt- ningen av lärarkåren. 24Grönqvist, och (2008) Hur lärares förmågor påverkar elevers studie- resultat. 25Skolverket (2006) Lusten och möjligheten. Om lärares betydelse, arbetssituation och förut- sättningar. Lärarutbildningen i kombination med utbildning i undervis- ningsämnet26 samvarierar enligt resultaten med elevernas beskriv- ning av bra lärare. Denna samvariation gäller dock inte för de lägst presterande eleverna. Lärarnas utbildning är således inte den enda faktor som har betydelse för att läraren ska nå alla elever. Både elever med goda studieresultat och elever med svaga resultat bedö- mer att lärare med hög tillit till sin didaktiska och metodiska kom- petens och lärare som upplever det som roligt att undervisa är bra lärare. Vad gäller resultat27 visar studien att lärarutbildning och utbild- ning i undervisningsämnet, inställningen att det är roligt att un- i ämnet samt uppmärksamhet på styrdokumentens mål att uppnå28, samvarierar positivt med såväl elevernas ämnesbetyg som kunskapsresultat. Sambanden ser dock olika ut för svenska, engelska och matematik. Eleverna når exempelvis bättre resultat för de lärare som har lärarutbildning och utbildning i undervisnings- ämnet i svenska och engelska. Någon sådan samvariation finns dock inte för matematik, vilket enligt författarna kan ha olika för- klaringar. Matematik är det ämne där eleverna byter lärare oftast och där det förekommer få lärarledda genomgångar och diskussio- ner. Det är också det ämne där eleverna är minst motiverade och undervisningen ofta är traditionell. Att lärarutbildning tillsammans med utbildning i undervisnings- ämnet är en viktig, men inte tillräcklig, förutsättning för en god lärandemiljö och goda resultat för alla elever ger enligt författarna kunskap om möjliga förbättringsinsatser. Studien pekar slutligen på vikten av att sträva efter en ålders- och könsblandad sammansätt- ning av lärare på en skola. Steget från att ändra en lärarutbildning till att det ska gå att avläsa effekter i skolans praktik eller på elevernas studieresultat och sko- lans måluppfyllelse är långt. Om man med stöd av ovanstående forskning och utvärdering antar att flertalet av de vidtagna åtgär- 26Det går inte att särskilja effekter av lärarutbildningens effekter och utbildningen i under- visningsämnet från varandra i denna studie. 27Studien mäter endast resultat i svenska, engelska och matematik. Resultat från nationella prov och slutbetyg har använts som prestationsmått. 28Studien genomfördes i förhållande till Lpo94 och de reviderade kursplanerna . derna kan få en positiv effekt på elevers lärande och studie- resultat blir det intressant att bedöma i vilket takt förändringarna når tillräckligt stora delar av lärarkåren. I vilken utsträckning åtgär- derna faktiskt har förutsättningar att bidra till sådana positiva effekter måste naturligtvis också vägas in. Det ligger i sakens natur att det tar innan effekter av en ny lärarutbildning är möjliga att avläsa i skolans vardag. Forskning visar dessutom att nyutexaminerade lärare har svårt att påverka undervisningen på en skola29. Nya idéer möts gärna med så där gör vi inte här. En ny lärarutbildning kan till följd av detta inte ensamt förväntas få snabbt genomslag i skolan. Under en ganska framöver är det därför den tidigare lärarutbildningen som kommer att ha starkast genomslag. Vad säger statistiken? Av de lärare som började den nya lärarutbildningen kommer de första att examineras med grundlärarexamen och de första med ämneslärarexamen /1630. Från denna tidpunkt kommer sedan lärare med den nya utbild- ningen successivt att anställas i skolan. Även om långt ifrån alla lä- rare arbetar i skolan , är andelen av de lärare som byts ut liten. Med nuvarande nybörjartal och examensfrekvens vid lärar- utbildningen bör uppskattningsvis av lärarkåren ersättas med nyutexaminerade lärare från den nya lärar- utbildningen under kommande år31. Det bör således ta från /16 innan av de verksamma lärarna har genomgått den nya lärarutbildningen. Det måste anses vara en tillräckligt stor andel för att förändringar i lärarutbildningen ska kunna få genomslag i skolans verksamhet. visar prognoser att den totala efterfrågan på lärare för förskoleklassen och grund- skolans beräknas överstiga den samlade tillgången på lärare med inriktning mot dessa åldrar . 29Aspfors, (2012) Induction Practices. Experiences of Newly Qualified Teachers. 30Detta gäller lärare som fått hela sin utbildning i den nya lärarutbildningen. Det kommer finnas lärare som börjat på den gamla utbildningen och sneddat över och därför fått ut examen enligt den nya modellen tidigare. 31Beräknat utifrån statistik över förväntat antal nyutexaminerade lärare i förhållande till behovet av lärare. ämneslärare kommer efterfrågan att överstiga tillgången på lärare. Bakom denna bild döljer sig ett varierande överskott och under- skott beroende på ämnesinriktning. Det är till exempel brist på arbetssökande med ämneskompetens i matematik och naturveten- skap, medan tillgången är god på lärare med inriktning mot historia och samhällskunskap. Förändringarna i examensbeskrivningarna måste få genomslag En förutsättning för att det ska ha någon betydelse att en till- räckligt stor andel av lärarna har genomgått den nya lärarutbild- ningen är att förändringarna av examensbeskrivningarna får genom- slag i lärarutbildningen och att de får de effekter som förväntats. Vissa förändringar bör få snabbare genomslag än andra. Det gäller till exempel att en ämneslärare ska ha en viss ökad mängd ämnes- studier i sin examen. En sådan förändring kan antas bli genomförd för den första kullen lärarstudenter på den nya utbildningen. Det styrs effektivt genom examensbeskrivningen. Att ämnesstudierna ska ha en tydlig ämnesdidaktisk prägel är mer subtilt och inte lika enkelt att styra. Det blir därför väsentligt svårare att söka förutse eller ens spekulera om när effekterna av en sådan intention ska kunna avläsas i skolans verksamhet och ytterst på elevernas studie- resultat. För att förändringarna i den nya lärarutbildningen verkligen ska få genomslag i undervisningen, inte minst vad gäller ambitionen om fördjupad ämnesdidaktik, är det av betydelse att lärarutbildningen utvecklas även i vissa andra avseenden. utvärde- ring av lärarutbildningen från 200832 lyfte exempelvis fram bristen på integration mellan lärarutbildningens olika delar som ett av den dåvarande lärarutbildningens främsta problem. Enligt vad utred- ningen har erfarit finns en del som pekar på att detta inte påtagligt har förändrats med den nya lärarutbildningen. Det fanns då, och finns , en stark förväntan från såväl statsmaktens som från de studerandes sida om att utbildningens olika delar, dvs. det allmänna utbildningsområdet (AUO), ämnesstudierna och den verksamhets- förlagda delen (VFU), ska integreras så långt som möjligt så att ut- bildningen uppfattas som en helhet. 32 (2008) Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. Rapport 2008:8 R. Regeringens initiativ med en försöksverksamhet med särskilda s.k. handledningsskolor för den verksamhetsförlagda utbildnings- delen inom lärarutbildningen33 syftar till att säkerställa kvaliteten på den verksamhetsförlagda utbildningen, bland annat genom att utveckla kontakterna mellan lärosätet och handledningsskolan. En sådan skola bör enligt regeringen vara en skola med en hög andel lärarstudenter och handledare i förhållande till antalet elever och lärare på skolan, för att höja kvaliteten på denna del av lärarutbild- ningen. Försöksverksamheten ska påbörjas och pågå för att därefter utvärderas. För denna har anslagits . Utredningen konstaterar att försöks- verksamheten med s.k. handledningsskolor är intressant. Det tar dock tid innan den som regeringen förväntar kan få effekter på VFU:n och stärka kopplingen mellan lärosäte och handlednings- skola inom hela lärarutbildningen. Det vore därför önskvärt att försöket följdes upp och utvärderades redan från början, så att erfarenheter successivt kan tillgodogöras även i andra lärarutbild- ningar. Ett ytterligare problem som uppmärksammade i sin utvärdering var lärarutbildningens bristande vetenskapliga för- ankring. Antalet disputerade som var knutna till lärarutbildningen var till exempel påfallande lågt när genomförde sin utvärdering och de fanns huvudsakligen inom utbildningens inrikt- ningar och specialiseringar. utmynnade i bedömningen att en kraftfull satsning på att öka den vetenskapliga kompetensen inom lärarutbildningen är nödvändig. Frågan om den vetenskapliga förankringen var ett av de områ- den som granskade noga inför besluten om nya examenstillstånd i samband med att de nya lärarutbildningarna in- fördes. Det var bland annat därför vissa lärosäten inte fick exa- menstillstånd i första omgångens prövningar. De allra flesta har stärkt tillgången på kvalificerad personal. Trots detta menar bland annat forskare med förankring i lärarutbildningen, som utredning- en haft kontakt med, att den vetenskapliga förankringen fortfa- rande är svag och kan utvecklas. har dessutom flera satsningar gjorts på forskarskolor för att yrkesverksamma lärare och förskollärare ska ges möjlighet att gå utbildning på forskarnivå med bibehållen lön. 2012/13:1 Budgetpropositionen . ses som en satsning både på nya karriärvägar inom lärar- och förskolläraryrket och för ökad kvalitet i skolan och förskolan. Som en följd av att anställda på skolor eller förskolor gavs möjlighet att uppnå licentiatexamen förväntades antalet forskarutbildade lärare och förskollärare öka liksom möjligheterna att anställa lektorer i skolan. Regeringen avser att avsätta för forskarskolor för lärare och förskollärare. Även om forskningen och utvärderingen inte är helt entydig ger den sammantaget stöd för att det är viktigt att lärare har lärarut- bildning och relevanta ämneskunskaper för den undervisning de bedriver samt att de har goda pedagogiska och didaktiska kunska- per. Reformens inriktning på att stärka lärares kompetens har således med sitt fokus på ämneskunskaper och ämnesdidaktik stöd i forskning och utvärdering. Det bör dock uppmärksammas att forskningen visar att det finns vad man kan kalla för en bryt- punkt vid vilken mer ämneskunskaper hos en lärare inte leder till ett förbättrat lärande hos eleverna. Ansvariga på nivå har också understrukit betydelsen av att lärare utvecklas i sin generella lärarkompetens, snarare än att de får ännu mer ämneskompetens. Det kommer att ta avsevärd tid innan den nya lärarutbildningen kan få genomslag i skolans dagliga verksamhet, dvs. påverka kvali- teten på undervisningen i klassrummet. Utredningen konstaterar att det är först som en så stor andel av lärarna i kommer att ha fått sin utbildning i den nya lärar- utbildningen att det kan vara rimligt att förvänta sig att det ska kunna ge effekt på studieresultaten. Effekterna kommer dock försvagas av att det kommer att råda brist på lärare under hela den överblickbara perioden. Frågan om dimensioneringen av lärar- utbildningen är således central för reformens genomslag. Att en tillräcklig andel av lärarna som undervisar i och motsvarande skolformer har gått den nya lärarutbildningen är emellertid ingen garanti för att elevernas studieresultat förbättras. Det förutsätter därutöver att de förändringar som genomförs fak- tiskt påverkar lärares kompetens på ett sätt som bidrar till utveck- ling av skolans resultat och måluppfyllelse och att förändringarna genomförs på ett sätt som får genomslag skolans verksamhet. Här kan vi konstatera att uppfattningarna går isär. uppfattningen att förutsättningarna för att utveckla de ämnesdidak- tiska inslagen i lärarutbildningen motverkas av det sätt som univer- sitet och högskolor organiserar utbildningarna. Utredningen konstaterar också att det, utöver de strukturella för- ändringar som genomförts i lärarutbildningen, finns kvalitativa aspekter av utbildningen där det, trots åtgärder från regeringens si- da, finns ytterligare behov av utveckling. Det gäller bland annat lärarutbildningens vetenskapliga förankring och kopplingen mellan den teoretiska och den verksamhetsförlagda utbildningen samt, enligt vad vi har erfarit, att lärarutbildningen har en svag förankring i skolans styrdokument. Detta är faktorer som bör kunna ingå i de uppföljningar och utvärderingar av utbildningens kvalitet som nu- mera ska genomföras av (), den myndighet som också har i uppdrag att utfärda examenstillstånd. Någon sådan utvärdering har av naturliga skäl ännu inte genom- förts för den nya lärarutbildningen. Ytterligare en kvalitativ faktor som enligt vår bedömning kan motverka eller fördröja genomslaget för den nya lärarutbildningen har att göra med om utbildningen förmår att attrahera studenter som har de bästa förutsättningarna för uppgiften. Det bör i sam- manhanget nämnas att har regeringens uppdrag34 att i samarbete med Universitets- och högskolerådet, fram till , genomföra en informa- tionskampanj om de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Även om det finns vissa problem kopplat till rekryteringen av lärarstudenter är det positivt att merparten av de studerande tas emot på sitt förstahandsval. 5.2Återinförande av en speciallärarutbildning 5.2.1Beslutade och genomförda åtgärder Redan i budgetpropositionen för 200735 konstaterade regeringen att kunskaper om barns språkutveckling, om effektiva metoder för att stimulera barns språk-, läs- och skrivförmåga tidigt och om olika former av stöd till barn med språk-, läs- och skrivsvårigheter måste 34U2010/7661/S och U2012/6128/S. 2006/07:1 Budgetproposition . prioriteras i skolan. Regeringen menade att skolorna har behov av speciallärare som har möjlighet att även arbeta enskilt med elever i behov av särskilt stöd. Tidig upptäckt och tidiga åtgärder ökar enligt regeringen möjligheterna att förebygga svårigheter i andra ämnen. Regeringen aviserade därför sin ambition att ge förutsätt- ningar för speciallärar- och specialpedagogutbildningen att bättre tillgodose behoven i skolan. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att ge nio universitet och högskolor i uppdrag att starta en spe- ciallärarutbildning på avancerad nivå. Enligt examensbeskrivning- en36 kom examen att bland annat omfatta fördjupade kunskaper om elevers lärande, språk- och matematikutveckling. Enligt propositio- nen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) behövs utbildningen för att lärare med utgångspunkt i vetenskap och be- prövad erfarenhet ska kunna stödja elever som behöver utveckla och förbättra sina grundläggande kunskaper. I samma proposition konstaterar regeringen att speciallärar- utbildningens inriktningar inte var tillräckliga för att kunna möta alla elever i skolväsendet. Regeringen konstaterade att det saknades specialiseringar mot särskolans respektive specialskolans behov, vilket innebar att det var osäkert om lärare fick de kunskaper som behövs om elevernas olika funktionsnedsättningar. Regeringen be- dömde därför att speciallärarexamen borde utökas med specialise- ringar mot dövhet eller hörselskada, synskada, grav språkstörning samt utvecklingsstörning. ingår även dessa inriktningar i ovan nämnda examensbeskrivning. Speciallärare med inriktning mot specifika funktionsnedsättningar kan arbeta i alla typer av skolor där elever med funktionsnedsättning finns. Regeringens syfte med att införa en speciallärarutbildning parallellt med den befintliga specialpedagogutbildningen är, vad utredningen förstår, att återetablera en yrkesgrupp i skolan som mer konkret arbetar med elever med funktionsnedsättning och elever i behov av särskilt stöd av annan anledning. har haft regeringens uppdrag att ut- reda behovet av en särskild specialpedagogexamen och behovet av 36 Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2. I sin rapport37 till regeringen menade att specialpedagogexamen bör avskaffas och att ytterligare en inriktning mot pedagogiskt arbete bör erbjudas inom special- lärarexamen. Verket menade att kraven i examensbeskrivningen för specialpedagogexamen är alltför snarlika kraven för speciallärar- examen, som har sex olika inriktningar. För att det ska vara möjligt att avveckla specialpedagogexamen föreslogs en ny inrikt- ning vid speciallärarutbildningen, bland annat för att ge verktyg för att arbeta med förskolebarn och elever med koncentrations- svårigheter. Regeringen planerar inga förändringar med anledning av rapportens förslag. Det finns skillnader mellan dagens specialpedagogutbildning och speciallärarutbildning. En sådan är att studenten inom special- lärarutbildningen väljer en specialisering samt att för specialisering mot språk,- skriv,- och läsutveckling ställs krav på examen med äm- nesstudier i svenska eller inom området språk,- skriv,- och läsut- veckling och att det för specialisering mot matematikutveckling ställs krav på examen med ämnesstudier i matematik eller inom kunskapsområdet matematikutveckling. För övriga inriktningar respektive för specialpedagogutbildningen krävs endast avlagd lärarexamen (inkl. förskollärarexamen). Både speciallärarutbildningen och specialpedagogutbildningen omfattar 90 högskolepoäng på avancerad nivå. Det innebär att det handlar om studier på heltid eller studier på halvtid.