sou · H1B381 · 2013-12-16 00:00:00 — Utredaren ska, med utgångspunkt i befintliga samverkansformer, lämna förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete på lokal nivå kan utvecklas och organiseras. Utredaren ska också lämna förslag på vilken eller vilka myndigheter eller andra organisationer som kan sprida utbildningsmaterialet till yrkesverksamma inom t.ex. grund- och gymnasieskolan, , kriminalvården, kommunerna och organisationer inom det civila samhället. Utredaren ska även föreslå hur arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism kan utvecklas och vilken eller vilka myndigheter som kan ansvara för det arbetet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter, organisationer inom det civila samhället, näringslivet och med andra som är verksamma inom området, såsom Kommuner och Landsting. Utredaren ska vidare samråda med utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande intolerans (A 2011:2). Utredaren ska bedöma vilken påverkan på andra myndigheter och organisationer som de lämnade förslagen får om de genomförs. Om målkonflikter uppstår med anledning av förslagen, ska en redovisning lämnas över vilka intressen som behöver vägas samman. Det kan t.ex. gälla risken för överlappande samverkansformer. Utredaren ska även beakta relevant arbete som pågår inom och inom EU. Utredaren ska redovisa sitt slutbetänkande . Utredningen ska delredovisa uppdraget att ta fram utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism. Forum för levande historia Forum för levande historia bildades som en kunskaps- och kulturinstitution med uppdraget att utifrån Förintelsen arbeta för demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter.1 Uppdraget har utvecklats till att omfatta också kommunistiska regimers brott mot mänskligheten som en historisk utgångspunkt. Myndigheten sorterar under , men får kontinuerligt uppdrag även från demokratiministern vid och Integrationsministern vid . Forum för levande historia arbetar som ett nationellt resurscentrum för skolan genom att producera utställningar, erbjuda seminarier och lärarfortbildningar, pedagogiska material och genom aktiv kommunikation via nyhetsbrev och sociala medier2. Deras arbete syftar till att berätta om historiska och aktuella brott mot mänskligheten och skapa dialog om hur människor kan dra lärdomar av historien och påverka sitt eget handlade för att främja ett demokratiskt och tolerant samhälle där mänskliga rättigheter garanteras. Inom ramen för regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har Forum för levande historia fått i uppdrag att sprida metoder och arbetsmaterial för att stärka ungas demokratiska värderingar.3 Detta har genomförts i projektet : Demokrati som omfattar 22 workshopar för skolundervisningen i årskurs 9 och på gymnasiet.4 I regleringsbrevet från regeringen fick Forum för levande historia ytterligare ett uppdrag inom ramen för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. 1Se Forum för levande historias hemsida, 2Se t.ex. /levandehistoria och /levandehistoria 3Regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, Åtgärd 2. Se /content/1/c6/19/66/52/4c3aec25.pdf 4Uppdrag: Demokrati. att utifrån vittnesmål av överlevande från förintelsen och andra brott mot mänskligheten/folkmord, skapa ett digitalt metodmaterial som kan användas för att stärka den demokratiska medvetenheten hos unga.5 Vi har under utredningsarbetet från flera håll mött tanken att Forum för levande historia kan vara en lämplig mottagare att ett samordningsuppdrag kring arbetet med att förebygga förekomsten av våldsbejakande extremism. Vi ser dock inte hur detta skulle svara mot myndighetens uppdrag och särart som en demokratistärkande aktör utifrån en historisk kontext. Forum för levande historia är i grunden en kulturinstitution med ett särskilt samhällsuppdrag kopplat till historiska och nutida brott mot mänskligheten. Det ligger långt från arbete med att konkret förebygga brott. Myndigheten saknar helt polisiär och juridisk kompetens för uppgiften. Den har heller inga egna förgreningar ut i lokalsamhället. Forum för levande historia skulle härmed vara helt beroende av nära och kontinuerligt samarbete med polis, säkerhetspolis och kommuner för att få kompetens att kunna genomföra sitt uppdrag. Vi uppfattar inte Forum för levande historia som en möjlig mottagare av det uppdrag vi har att placera. Kriminalvården har ansvar för landets alla häkten, fängelser och för frivård. Myndigheten ansvarar för att verkställa utdöma påföljder, bedriva häktesverksamhet samt utföra personutredningar i brottmål.6 Människor som dömts ska avtjäna sina straff under humana former i en säker miljö och de ska inte kunna begå brott under tiden.7 Kriminalvården har som högsta mål att den dömde ska kunna påverkas att ändra sitt liv så att hon eller han inte återfaller i brott efter frigivningen.8 Kriminalvårdens frivård ska vara utformad så att den tillgodoser behovet av kontroll, stöd och andra åtgärder när det gäller de män- 5Regleringsbrev för avseende Forum för levande historia. Regeringsbeslut 32. /sv/Verktyg--stod/Statsliggaren/Reglingsbrev/RBID=14709 6SFS 2007:1172 Förordning med instruktion för Kriminalvården, 1 §. 7SFS 2007:1172 Förordning med instruktion för Kriminalvården, 2 §. 8Kort om Kriminalvården på myndighetens hemsida ; SFS 2007:1172 Förordning med instruktion för Kriminalvården, 2 §. niskor som berörs. Den ska också främja ett effektivt samarbete med myndighetens övriga verksamheter och med andra myndigheter.9 Kriminalvården kommer av naturliga skäl oftast in i en persons liv när denne redan begått brott och är inne i den rättsliga processen för att bli dömd för detta. Härmed handlar myndighetens del i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism ofta om att få människor att lämna sådana miljöer och därmed bidra till att avvärja att de begår (nya) extremistiska våldsbrott. Kriminalvården kan också vara involverad i förebyggande arbete när det gäller att undvika att människor rekryteras till våldsbejakande extremism. Personalen på fängelser och i frivård behöver ha kunskap om och uppmärksamhet på om försök till sådan rekrytering pågår på anstalter, eller att dömda personer som de har kontakt med som inte varit våldsbejakande extremister visar tecken på att dras till sådana våldsmiljöer. Det förefaller dock inte motiverat att myndigheten ska ha en ledande roll i samordningen av arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism då detta i huvudsak, enligt avgränsningen för vårt aktuella uppdrag, handlar om människor som ännu inte begått extremistiska våldsbrott. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) uppstod efter att , och Styrelsen för psykologiskt försvar lagts ner. Myndigheten sorterar under Försvarsdepartementet. På hemsidan sammanfattar MSB sin verksamhetsidé så här: MSB utvecklar, tillsammans med andra, individens och samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor i kriser. Vi arbetar genom kunskapsuppbyggnad, stöd, utbildning, övning, reglering, tillsyn och eget operativt arbete i nära samverkan med kommuner, landsting, myndigheter, företag och organisationer för att uppnå ökad trygghet och säkerhet på alla samhällsnivåer – från lokalt till globalt.10 I MSB:s myndighetsinstruktion regleras att MSB i samverkan med myndigheter, kommuner, landsting, organisationer och företag ska identifiera och analysera sårbarheter, hot och risker i samhället som kan anses vara särskilt allvarliga. MSB ska tillsammans med ansvariga 9SFS 2007:1172 Förordning med instruktion för Kriminalvården, 4 §. 10Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps hemsida, Om MSB /sv/ Om-MSB/Sa-arbetar-MSB/Vision-verksamhetside-och-vardegrund/ myndigheter genomföra en övergripande planering av åtgärder som bör vidtas för att möta dessa sårbarheter, hot och risker.11 MSB ska vidare tillhandahålla utbildning och genomföra övningar inom krisberedskapsområdet. Myndigheten ska stödja och samordna arbetet med samhällets informationssäkerhet samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom detta område. Annat som framgår av instruktionen och som är relevant för vår utrednings sammanhang, är att MSB både områdesvis och på övergripande samhällsnivå ska följa upp och utvärdera krisberedskapen och bedöma om vidtagna åtgärder fått önskad effekt. MSB ska också beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. MSB arbetar inte med direkt brottsförebyggande verksamhet riktad till individer och inom ramen för utredningens arbete har det framkommit tveksamhet från MSB:s sida om det vore lämpligt att ta på sig ett uppdrag med sådan profil. Vi ser därför inte MSB som en lämplig nationell samordnare av det förebyggande arbetet för att motverka våldsbejakande extremism. är förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet och för den förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och vuxenutbildning som anordnas av den offentliga sektorn. Myndigheten sorterar under . ska i sin uppföljande och utvärderande verksamhet verka för att de mål som regering och riksdag ställer upp för förskolan och skolan i bl.a. skollag och läroplaner, uppnås oberoende av under vilken huvudman utbildningen bedrivs. En central aspekt i det sammanhanget är skolans demokratiuppdrag vars grund formuleras i Skollagen: Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor.12 11SFS 2008:1002 Förordning med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 12SFS 2010:800 Skollag, 1 kap. 5 §. /sv/Dokument-Lagar/Lagar/ Svenskforfattningssamling/Skollag-2010800_sfs-2010-800/?bet=2010:800#K1 styr, stödjer, följer upp och utvärderar verksamheten i skolan i syfte att kvalitet och resultat i verksamheterna ska stärkas. Myndigheten ska värna om att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. De ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och vuxenstuderande.13 ska fortlöpande se över kursplaner, ämnesplaner, betygskriterier och kunskapskrav. De ansvarar också för nationella prov och slutprov. De ska utforma sina styrdokument så att de är tydliga och därmed bidrar till en likvärdig bedömning och ökad måluppfyllelse i utbildningarna.14 En viktig del i uppdrag är att ge stöd till utbildningsverksamhet och annan pedagogisk verksamhet i alla skolor oberoende av i vilken regi den bedrivs. De ska ge stöd till och själva ordna fortbildning och annan kompetensutveckling för skolans personal, sammanställa och sprida kunskap om forskning, och svara för andra nationella utvecklingsinsatser som kan bli aktuella inom prioriterade områden.15 De företrädare för som vi samtalat med uppfattar inte att myndigheten kan spela någon central roll i den nationella samordningen av arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism. Vi delar den slutsatsen. När det gäller uppdraget att förebygga våldsbejakande extremism finns förvisso skolan med som en viktig arena där möjligheterna att tidigt upptäcka unga människor som dras till sådan verksamhet. Effektivaste vägen att nå fram till skolorna i detta sammanhang är emellertid sannolikt genom kommunerna och SKL. 13Se under rubriken på (besökt den 30oktober 2012) samt SFS 2011:555 Förordning med instruktion för , 1 §, 62.95.69.3/SFSdoc/11/110555.PDF 14SFS 2011:555 Förordning med instruktion för , 3 §, 62.95.69.3/SFSdoc/11/110555.PDF 15SFS 2011:555 Förordning med instruktion för , 4 §, 62.95.69.3/SFSdoc/11/110555.PDF; Om , Nationell skolutveckling, på På hemsida sammanfattar myndigheten sitt uppdrag så här: är en statlig myndighet som tar fram kunskap om ungas levnadsvillkor och om det civila samhällets förutsättningar. Vi ger bidrag till föreningsliv, kommuner och internationellt samarbete.16 Enligt myndighetens instruktion har ett övergripande ansvar för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer.17 Inom ungdomspolitiken ska myndigheten särskilt: ta fram och förmedla kunskap om ungas levnadsvillkor. följa upp och regeringens mål för den nationella ungdomspolitiken. stödja kommunerna i deras ungdomspolitiska arbete. utveckla den lokala uppföljningen av ungdomspolitiken, främst genom en ungdomsenkät. Inom politiken för det civila samhället ska myndigheten dessutom ta fram och förmedla kunskap om det civila samhällets villkor och utveckling, samt fungera som ett stöd i dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer inom politiken för det civila samhället.18 En viktig uppgift för är att fördela bidrag till ungdomsverksamhet, såväl projektsom basanslag. Två uppdrag som får i regleringsbrevet kan ses som särskilt intressanta i anslutning till utredningens uppdrag19: ska inom det civila samhället samla och sprida kunskap, analysera och utvärdera, bilda nätverk, administrera ett partsammansatt forum och genomföra en kod om främjande av medborgerligt deltagande på nationell nivå (Code of Good Parctice on Civil Participation). Inom ramen för uppdraget har myndigheten även tagit initiativ till en tankesmedja som samlar tjänstemän och 16Om på myndighetens hemsida /om-ungdomsstyrelsen 17SFS 2007:1140 Förordning med instruktion för . 18Om på myndighetens hemsida /om-ungdomsstyrelsen 19Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut II:8 /ad2/user_documents/Regleringsbrev2012_Ungdomsstyrelsen.pdf politiker från kommuner och utveckla samarbetet med ideella föreningar. ska också fördela medel till organisationer som arbetar med att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremismmiljöer eller som ger stöd till individer som vill lämna sådana miljöer. Myndigheten fördelade nästan till sju olika mottagare. Därutöver fördelades nästan för demokratifrämjande verksamhet till totalt nio mottagare.20 Båda uppdragen återkommer i regleringsbrevet . Vad gäller uppdraget riktat mot det civila samhället tillkommer då uppdraget att fördela i forskningsmedel.21 har till utredningen uttalat en vilja att ta på sig uppgiften att vara nationell samordnare för arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. De menar att det svarar väl mot myndighetens uppdrag, och att utredningens huvudpunkter återfinns i myndighetens instruktion. pekar på vikten av ett förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism knyts samman med ett demokratistärkande arbete och att de genom sitt uppdrag kan spänna över hela detta fält. De framhåller att myndigheten har en mångårig kompetens i att samla erfarenheter, genomföra sektorsövergripande gemensamma aktiviteter som konferenser, nätverkssatsningar mellan operativa aktörer och att ta fram kunskap och modeller för ett framgångsrikt arbete. De framhåller även att de har en stark utredande kompetens och vana att ta fram breda och mer specifika kunskapsproduktioner om ungas levnadsvillkor. Inom området förebyggande arbete för ungdomar i riskmiljöer har myndigheten arbetat med på olika sätt. Utredningen instämmer i att arbetet med att förebygga extremistiskt motiverat våld har en direkt koppling till demokratistärkande arbete och ser positivt på engagemang och ambitioner när det gäller detta. Dock ser utredningen svagheter i deras förslag. Utredningen uppfattar det som att i huvudsak kommer in tidigare i den förebyggande kedjan än uppdraget som utredningen ska placera ut gör. Det är naturligtvis möjligt att föreslå att myndighetens uppdrag vidgas i riktningen att arbeta mer direkt med brottsförebyggande insatser, men vi har inga bärande argument för det. Därtill saknar myndigheten viktig egen kompe- 20Ungdomsstyrelsens årsredovisning 2012, s. 62. /sites/ default/files/publikationer_uploads/ungdomsstyrelsens-arsredovisning-2012.pdf 21Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut II:7. /sv/Verktyg--stod/Statsliggaren/Regleringsbrev/?RBID=14819 tens när det gäller brottsförebyggande arbete riktat mot våldsbejakande extremism. De framhåller också själva att samordningsansvaret skulle innebära behov av garanterat stöd för kompetensutveckling internt och en nära kontinuerlig kontakt med särskilt Polisen och Säkerhetspolisen. Denna kompetens finns redan hos andra aktörer och det förefaller därför inte motiverat att lägga resurser på att utveckla kompetens hos i detta avseende. organisation är heller inte uppbyggd så den av egen kraft når ut lokalt i samhället, utan även här är myndigheten beroende av andra aktörer. Utredningen ser därför inte som en lämplig mottagare av uppdraget att vara nationell samordnare för arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. –Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. –jakt och viltförvaltning i en ny tid. 72.Ut ur skuldfällan. –ökad tydlighet och struktur. 74.Unga som varken arbetar eller studerar –statistik, stöd och samverkan. 75.Organisering av framtidens e-förvaltning. 76.Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. 77.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . 78.Överskuldsättning i kreditsamhället? 79.Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. 80.Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. 81.När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Ut ur skuldfällan. [72] Överskuldsättning i kreditsamhället? Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Flygbuller och bostadsbyggande. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. – ökad tydlighet och struktur. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället.