sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — Om det som föreskrivits 4 Senaste lydelse 2010:2005. – föräldrapenning,– väntepenning, eller skulle framstå som oskäligt, får kalenderdagsberäknad sjukpenning ändå lämnas i sjukperioden. får utan att den försäkrade har begärt det upphäva ett beslut om vilandeförklaring om den försäkrade insjuknar och beräknas bli långvarigt sjuk. Detsamma gäller om den försäkrade helt eller delvis avbryter det arbetsförsök eller de studier som legat till grund för beslutet om vilandeförklaring för att i stället få – föräldrapenning, eller – tillfällig föräldrapenning. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 a § semesterlagen (1977:480) ska ha följande lydelse. Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande när det gäller ledighet enligt föräldraledighetslagen (1995:584) i fråga om 1. ledighet enligt 8 § första stycket nämnda lag, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , eller för ensam- utges enligt 10 kap. lämnas enligt 10 kap. 3. tid för vilken föräldrapenning lämnas med anledning av barns födelse eller adoption enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken, om frånvaron för varje barn eller vid flerbarnsbörd sammanlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder , eller 4. tid för vilken väntepenning lämnas enligt 12 a kap. social- försäkringsbalken, om frånvaron för varje barn eller vid flerbarns- börd sammanlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder . I en frånvaroperiod enligt första stycket räknas in även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2010:1223. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) dels att 3 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 8 a och 8 b §§, samt närmast före 8 a och 8 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Det finns följande sex former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: Det finns följande åtta former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1.Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). 2.Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). 3.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). 4.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). 5.Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). 6.Hel ledighet för en förälder medan föräldern har hel vänte- penning (hel ledighet med vänte- penning, 8 a §). 7.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre 6 Senaste lydelse 2008:563. fjärdedels, halv, en fjärdedels res- pektive en åttondels väntepenning (delledighet med väntepenning, 8 b §). Hel ledighet eller ledighet Hel ledighet eller ledighet i form av förkortning av normal i form av förkortning av normal arbetstid med hälften för en för- arbetstid med hälften för en för- älder till ett barn för vilket lämnas älder till ett barn för vilket lämnas helt vårdnadsbidrag (ledighet helt vårdnadsbidrag (ledighet med vårdnadsbidrag, 9 §). med vårdnadsbidrag, 9 §). Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18–21 §§. Hel ledighet med väntepenning En förälder har rätt till hel ledighet medan föräldern får hel väntepenning enligt 12 a kap. socialförsäkringsbalken. då en förälder får tre fjärdedels, halv, en fjärde- dels eller en åttondels väntepen- ning enligt 12 a kap. socialförsäk- ringsbalken har föräldern rätt till förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åttondel. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7 eller 9 § ska anmäla detta till arbetsgivaren minst två En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7, 8 a, 8 b eller 9 § ska anmäla detta till arbetsgivaren 7 Senaste lydelse 2008:933. månader före ledighetens början eller, om det inte kan ske, så snart hetens början eller, om det inte I samband med sin kan ske, . anmälan ska arbetstagaren ange I samband med sin anmälan ska hur ledigheten är planerad ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § ska anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 15 a och 20 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Med ramtid avses de tolv Med ramtid avses de tolv månader som närmast föregått den månad när den sökande den månad när den sökande anmält sig som arbetslös hos anmält sig som arbetslös hos innehåller förvärvsarbete, tid innehåller förvärvsarbete, tid med med föräldrapenning eller total- försvarsplikt i sådan omfattning totalförsvarsplikt i sådan omfatt- att den kan tillgodoräknas i ett ning att den kan tillgodoräknas i arbetsvillkor, ska den dock ingå ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden. Av 16–17 a §§ följer att är överhoppningsbar vid fast- ställande av ramtiden. förvärvsarbete, tid med föräldra- förvärvsarbete, tid med föräldra- penning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan svarsplikt i sådan omfattning att tillgodoräknas i ett arbetsvillkor den kan tillgodoräknas i ett är dock inte överhoppningsbar. arbetsvillkor är dock inte över- För all dagpenning gäller följande. –Dagpenningen lämnas i form av ett belopp som beräknas per –Summan under en kalendervecka av antalet ersatta och arbetade dagar samt karens- och avstängningsdagar får uppgå till högst fem. 8Senaste lydelse 2010:2030. 9Senaste lydelse 2010:1267. – Dagpenningen får inte lämnas för lördag eller söndag, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medger – Dagpenningen får inte – Dagpenningen får inte lämnas för tid under vilken den lämnas för tid under vilken den sökande får föräldrapenning enligt – Dagpenning som understiger per dag betalas inte ut och brutet krontal jämnas ut till närmaste högre krontal. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ska ha följande lydelse. 11–13 kap. 12 och 13 kap. socialförsäkrings- tion av föräldrapenningsförmåner, tillfällig föräldrapenning, och (1998:676) om statlig ålders- (1998:676) om statlig ålders- Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2010:1283. lag om ändring i lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag ska ha följande lydelse. Vårdnadsbidrag får inte lämnas till en vårdnadshavare som för samma kalendermånad eller del därav får 1. föräldrapenning med anledning av ett barns födelse enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken, 2.arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring, 3.aktivitetsstöd eller utveck- lingsersättning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 4.sjukpenning eller reha- biliteringspenning enligt social- försäkringsbalken efter det att sådan ersättning har lämnats för av , 5.sjukpenning under eller efter en period när arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring har lämnats, 6.sjukersättning eller aktiv- itetsersättning enligt social- försäkringsbalken, 7.allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken, 2. väntepenning enligt 12 a kap. socialförsäkringsbalken, 3.arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 4.aktivitetsstöd eller utveck- lingsersättning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 5.sjukpenning eller reha- biliteringspenning enligt social- försäkringsbalken efter det att sådan ersättning har lämnats för av , 6.sjukpenning under eller efter en period när arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring har lämnats, 7.sjukersättning eller aktiv- itetsersättning enligt social- försäkringsbalken, 8.allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken, 11 Senaste lydelse 2010:1300. 8.äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken, eller (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Vårdnadsbidrag får inte heller lämnas till en vårdnadshavare vars make eller sambo för samma kalendermånad eller del därav får någon av de ersättningar som anges i första stycket 1–9. Detta gäller för vårdnadshavare som bor tillsammans med sin make. 9.äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken, eller (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Vårdnadsbidrag får inte heller lämnas till en vårdnadshavare vars make eller sambo för samma kalendermånad eller del därav får någon av de ersättningar som anges i första stycket 1–10. Detta gäller för vårdnadshavare som bor tillsammans med sin make. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1988:244) om grupplivförsäkring för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 9 § förordningen (1988:244) om grupplivförsäkring för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program ska ha följande lydelse. Efterskyddet gäller (allmän efterskyddstid). För en försäkrad som blir För en försäkrad som blir arbetslös eller erhåller hel för- arbetslös eller får hel föräldra- äldrapenning under allmän efter- under allmän efterskyddstid fort- att gälla så länge arbetslösheten sätter efterskyddet att gälla så länge arbetslösheten består eller utges samt under tid därefter det antal dagar av den allmänna efterskyddstiden som inte har under tid därefter det antal dagar avräknats före arbetslösheten. av den allmänna efterskyddstiden som inte har avräknats före För en försäkrad som under allmän efterskyddstid börjar fullgöra ny försäkringsgrundande anställningstid gäller, när för- säkringsskyddet från denna har upphört, fortsatt efterskydd under det antal dagar av den allmänna efterskyddstiden som inte har avräknats före början av den nya försäkringsgrundande anställ- ningstiden. Efterskydd gäller dock sammanlagt högst räknat från den tidpunkt efterskydd inträdde enligt 6 §. Denna förordning träder i kraft . 12 Senaste lydelse 1990:1055. 2. ledighet i samma omfatt- ning som enligt 11–12 a kap. socialförsäkringsbalken gäller för rätt till föräldrapenning eller väntepenning, förordning om ändring i förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander ska ha följande lydelse. Försäkringsskydd gäller även för tid när den försäkrade är förhindrad att bedriva studier för vilka utbildningsbidrag för doktorander har beviljats, om hindret beror på 1. sjukdom eller olycksfall, 2. ledighet i samma omfatt- ning som enligt 11 och 12 kap. socialförsäkringsbalken gäller för rätt till föräldrapenning, 3.tjänstgöring inom totalförsvaret eller deltagande i sådan kurs i u-landskunskap som anges i 3 § 6 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida) om tjänstgöringen eller kursen omfattar under ett bidragsår, 4.studieuppehåll för offentligt uppdrag. Försäkringsskydd i fall som avses i första stycket 1 föreligger endast om hindret styrks genom intyg från eller läkare. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd får dock medge försäkringsskydd även om sådant intyg inte visats upp. Denna förordning träder i kraft . 13 Senaste lydelse 2010:1673. Detta gäller dock inte sjukpenning, föräldrapenning eller väntepenning som är relaterad till en inkomst som doktoranden har med utbildningsbidraget. förordning om ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander Härigenom föreskrivs att 11 § förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander ska ha följande lydelse. Om sjukpenning eller för- äldrapenning lämnas enligt socialförsäkringsbalken för tid under vilken doktoranden har utbildningsbidrag, ska bidraget minskas med det belopp som har lämnats. Detta gäller dock inte sjukpenning eller föräldra- penning som är relaterad till en inkomst som doktoranden har med utbildnings- bidraget. Denna förordning träder i kraft . 14 Senaste lydelse 2010:1777. förordning om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Härigenom föreskrivs att 12 § förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd ska ha följande lydelse. Aktivitetsstödet minskas också för den som får – föräldrapenning eller reha- – lön eller andra anställningsförmåner från en arbetsgivare, dock inte löneutfyllnad som lämnas på grund av aktiviteten. dessa fall med de belopp som för dessa fall med de belopp som för penning, väntepenning, Denna förordning träder i kraft . 15 Senaste lydelse 2010:1699. förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 12 § studiestödsförordningen (2000:655) ska ha följande lydelse. Tilläggslån enligt 3 kap. 14 § studiestödslagen (1999:1395) får lämnas till en studerande som under kalenderåret närmast före studiernas början har haft en inkomst som uppgått till av det prisbasbelopp som gäller det år då studierna påbörjas. Som inkomst räknas det belopp som utgör summan av den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst och närings- Tilläggslån får också lämnas till en studerande som samman- till en studerande som samman- penning närmast före studiernas början och som närmast dess- förinnan haft en sådan inkomst som anges i första stycket. sådan inkomst som anges i Tilläggslån får lämnas bara för studier vid en läroanstalt i Denna förordning träder i kraft . 16 Senaste lydelse 2007:821. förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 9 § förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. I en arbetsmarknadspolitisk databas får endast följande person- uppgifter om en arbetssökandes hälsa och sociala förhållanden behandlas: 1.uppgifter om sjukdom eller hälsotillstånd, 2.uppgifter om förekomst av intyg eller utlåtande av läkare eller skrivelse från någon myndighet som innehåller bedömningar av den arbetssökandes hälsa eller sociala förhållanden, 3.uppgifter om redovisade arbetshinder, 4.uppgifter om eller kod för funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, 5.uppgifter om deltagande i arbetsmarknadspolitiska program eller insatser som avslöjar uppgifter om hälsa, 6.uppgifter om datum för anmälan om sjukdomsfall till 7.uppgifter om att en arbetssökande fått sjuk- eller aktivitets- ersättning, sjukpenning, rehabiliteringspenning, graviditetspenning, närståendepenning, smittbärarpenning eller arbetskadelivränta enligt socialförsäkringsbalken eller sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, 8. uppgifter om att en arbets- 8. uppgifter om att en arbets- sökande fått föräldrapenning eller väntepenning eller tillfällig föräld- 9. uppgifter om att en arbetssökande fått ekonomiskt bistånd med stöd av socialtjänstlagen (2001:453). Första stycket gäller även uppgifter om den arbetssökandes 17 Senaste lydelse 2010:2034. barn, make, maka eller sambo eller andra närstående, om uppgifterna har betydelse i ett ärende om etableringsersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare, om bosättning enligt förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare eller om etablerings- insatser enligt förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Personuppgifter som avses i första stycket och som avser en arbetssökandes barn, make, maka eller sambo eller annan närstående person får även behandlas i andra ärenden om uppgifterna är absolut nödvändiga för handläggningen av ärendet. Uppgifter om hälsa och sociala förhållanden som grundar sig på muntliga uppgifter får endast behandlas i en arbetsmarknads- politisk databas om de har lämnats av den arbetssökande. I övriga fall måste uppgifterna grunda sig på uppgifter i en handling som lämnats i ett ärende som gäller den arbetssökande. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare ska ha följande Etableringsersättning får inte lämnas som någon av följande förmåner lämnas enligt socialförsäkringsbalken: 3. väntepenning, 3. tillfällig föräldrapenning, 4. tillfällig föräldrapenning, 4. sjukpenning, 5. sjukpenning, 5. rehabiliteringspenning, 6. rehabiliteringspenning, 7. arbetsskadelivränta, 8. arbetsskadelivränta, 8. smittbärarpenning, eller 9. smittbärarpenning, eller 9. närståendepenning. 10. närståendepenning. Etableringsersättning får inte heller lämnas som sjuklön lämnas enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Denna förordning träder i kraft . 18 Senaste lydelse 2010:1742. 1. styrkt sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestations- förmågan,2. vård av barn med föräldra- penning enligt 12 kap. social- försäkringsbalken, eller3. vård av barn med vänte- penning enligt 12 a kap. social- försäkringsbalken. förordning om ändring i förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Etableringsplanen ska omfatta aktiviteter på heltid. Etableringsplanen får dock omfatta aktiviteter på 75, 50 eller 25 procent av heltid, om den nyanlände är förhindrad att delta på heltid på grund av 1. styrkt sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestations- förmågan, eller 2. vård av barn med föräldra- penning enligt 12 kap. social- försäkringsbalken. Giltighetstiden för etableringsplanen ska bestämmas med beaktande av den nyanländes behov av insatser. Tiden får förlängas vid behov. Den sammanlagda giltighetstiden för planen får dock som längst motsvara tiden för beviljat uppehållstillstånd eller högst stycket ska det bortses från sådan stycket ska det bortses från sådan tid som den nyanlände har varit tid som den nyanlände har varit förhindrad att delta i aktiviteter förhindrad att delta i 19Senaste lydelse 2010:1743. 20Senaste lydelse 2010:1743. enligt etableringsplanen på grund enligt etableringsplanen på grund av styrkt sjukdom eller vård av av styrkt sjukdom eller vård av barn med föräldrapenning enligt barn med föräldrapenning eller 12 kap. socialförsäkringsbalken. En förutsättning är dock att hindret har varat under en sam- är dock att hindret har varat manhängande tid av minst 30 Den tid som inte ska räknas in i etableringsplanen enligt andra stycket får sammanlagt omfatta högst . Denna förordning träder i kraft . 2 Uppdraget och arbetet 2.1Regeringen har bestämt uppdraget När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen i regel erbjuda barnet förskoleplats . Det framgår av skollagen. En del kommuner har regler som går längre, till exempel att plats ska erbjudas , men sådana åtaganden är frivilliga. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att kommunerna i de allra flesta fall erbjuder förskoleplats inom fyra månader.1 Regeringen angav att det fortfarande finns kommuner som inte gör det och att det innebär stora problem för de drabbade föräldrarna. Regeringen meddelade att den därför avsåg att se över vilka ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommunerna för att fler barn ska erbjudas plats . Regeringen beslutade därefter om direktiv för den här utred- ningen. De återfinns som bilaga 1 och 2 till betänkandet. Uppdraget från regeringen är att se över om det finns behov av ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommuner för att fler barn ska erbjudas förskoleplats från det att vårdnadshavaren anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman. I det ingår att undersöka i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds inom lagstadgad tid och att analysera orsakerna till detta. Det ingår också att analysera om ytterligare åtgärder eller incitament behöver införas och om det i så fall är lämpligt. Om utredningen anser det ska förslag till åtgärder eller incitament lämnas och utredningen ska även överväga sådana åtgärder som innebär en skyldighet för kommuner att betala någon form av offentligrättsligt reglerad ersättning i form av ekonomisk kompensation till vårdnadshavare som inte erbjuds plats . 1 Se prop. 2011/12:1, utgiftsområde 16, s. 49. I direktiven betonar regeringen vikten av att barnfamiljers förutsättningar att kombinera arbete och familjeliv stöds av sam- hället. Att kombinera föräldraskap med arbete eller studier förut- sätter enligt regeringen att föräldrar kan vara säkra på att deras barn kan få förskoleplats när familjen behöver det. Det är viktigt för att föräldrarna ska kunna planera sin återgång till arbete eller studier efter föräldraledighet. Även för arbetsgivare är det viktigt att kunna planera för att anställda som är föräldralediga kommer tillbaka . Att få ett erbjudande om förskoleplats inom lagstadgad tid är enligt regeringen också en förutsättning för att nyanlända invandrare som har rätt till en etableringsplan ska kunna delta fullt ut i aktiviteter och studier. Det uppdrag vi har fått från regeringen är begränsat på olika sätt. Kommunens skyldighet att erbjuda förskoleplats ska enligt regeringen inte förändras i sak och den vitesmöjlighet som finns ska kvarstå. Om vi föreslår åtgärder ska de vidare vara utformade så att de inte aktualiseras när ett barn erbjuds plats men vårdnadshavaren tackar nej för att förskolan ligger för långt bort. 2.2Vi har arbetat under nästan ett år Arbetet påbörjades och har pågått . Det har bestått av olika undersökningar, möten och sammanträden. För att avgöra i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds har en enkätundersökning genomförts tillsammans med (). Alla kommuner samt stadsdelarna i , och har fått svara på frågor om de barn som anmäldes till förskolan . Undersökningen beskrivs närmare i en rapport från SCB, se bilaga 3 till betänkandet. Vid sidan av enkätresultaten har utredningen använt sig av rapporter från och (), statistik från (Skolinspektionen) samt annat material från myndigheter och organisationer. För att få en fördjupad bild har utredningen också gjort studiebesök i åtta kommuner.2 Vid dessa har vi träffat tjänstemän i kommunen och diskuterat bland annat planering, handläggning och ekonomi. Under arbetets gång har fem sammanträden hållits med de sakkunniga som varit förordnade i utredningen. 2 , , , , , , och . direktiven har samråd också skett med Skolinspektionen, samt Kommuner och Landsting (SKL). Slutligen har utredningen haft möten med Arbetsförmedlingen, , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och för att diskutera olika delar av förslagen. 2.3Det här betänkandet är produkten Vårt arbete mynnar ut i det här betänkandet. Det är indelat i fyra större delar, nämligen Bakgrund, Problemet med dröjsmål, Överväganden och förslag samt Konsekvenser och övrigt. Varje del innehåller flera kortare kapitel. De flesta kapitel börjar med en sammanfattning som även fungerar som en översikt över kapitlet.