sou · H1B381 · 2013-12-16 00:00:00 — Utöver en årlig utbildningsinsats bör den nationella samordnaren ha möjlighet att i samarbete med andra aktörer arrangera regionala och lokala seminarier. Under det första verksamhetsåret antar utredningen att seminarierna främst handlar om att kommunicera och marknadsföra utbildningsmaterialet. Det är viktiga tillfällen att samla och möta regionala och lokala aktörer, att fånga och stötta engagemang och att etablera och kommunicera den nationella samordnarens mandat och roll. En generell kostnadspost bör finnas som täcker seminarieinnehåll för minst tre seminarier . Enligt förslaget ansvarar den nationella samordnaren vidare för att arrangera en nationell konferens om förebyggande av våldsbejakande extremism. Konferensen bör, liksom utbildningen, arrangeras i samarbete med andra samverkansaktörer där regeringen bör ha rollen som huvudarrangör. Den nationella samordnaren bör ha huvudansvar vad gäller konferensens innehåll. I den nationella samordnarens budget avsätts medel för konferensen. Den totala budgeten för konferensen förhandlas fram med samverkande parter utifrån vilket behov den aktuella situationen i landet ställer på konferensens innehåll. Stöd till Nordisk samverkan Utredningen har också fört fram betydelsen av att samverkar med övriga länder i när det gäller förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Denna samverkan bör i första hand ske dels genom kontakter på regeringsnivå länderna emellan och dels genom kontakter och samverkan mellan de myndigheter i respektive land som är involverade i förebyggande arbete. Den nationella samordnarens roll i sammanhanget bör vara att uppmuntra till nordisk samverkan och kunna peka på lämpliga projekt och frågor som denna samverkan kan samlas kring. Den utbildningswebb som utredningen producerat behöver underhållas för att vara ett fungerande redskap i utbildning om förebyggande av våldsbejakande extremism. En hel del av detta arbete sker inom ramen för den nationella samordnarens fasta kostnader. De som ansvarar för utbildning och kommunikation hos den nationella samordnaren administrerar utbildningswebben, lägger upp nya poster, publicerar artiklar, forskningsnyheter och liknande. När det däremot kommer till att utveckla själva webbstrukturen, liksom för att utveckla utbildningens innehåll vad avser metoder och fakta, krävs konsulttjänster. Kostnaderna kommer rimligen att variera över åren, beroende på aktuella behov. Behoven i sin tur styrs av samhällsutvecklingen i stort. Enligt kommittéförordningen 15 § ska utredningen även bedöma om lagt förslag får konsekvenser i andra avseenden än de ekonomiska. När det gäller den kommunala självstyrelsen bedömer utredningen att förslaget om en nationell samordnare för förebyggande av våldsbejakande extremism inte får några inskränkande konsekvenser. Däremot erbjuder förslaget möjligheter till mer nationellt samordnat arbete för att förebygga våldsbejakande extremism. Detta kan underlätta för kommuner där problem med våldsbejakande extremism uppstår då de snabbare kan få hjälp och lära sig hur de kan agera på ett effektivt sätt. Om den nationella samordnarens arbete fungerar bör konsekvenserna avseende brottslighet bli att brottslighet med politisk/ideologiska motiv kan dämpas eller helt undvikas. Uteblivna kostnader för materiell förstörelse, polisinsatser vid våldsamma opinionsyttringar eller demonstrationer, avvärjande av misshandel av människor. Det bidrar även med ökad trygghet för människor som rör sig i offentliga miljöer, deltar i möten, demonstrationer, osv. Beträffande jämställdheten mellan kvinnor och män ser utredningen inte att förslaget får några direkta effekter. Vi vill i sammanhanget betona vikten av att de som arbetar förebyggande är uppmärksamma på att rekryteringssätt och roller inom våldsbejakande extremism kan variera för kvinnor och män. Våldsbejakande extremism, liksom en hel del annan våldsbrottslighet, upplevs vara en verksamhet där männen och det som uppfattas som manliga normer dominerar2. Det här är viktigt att beakta i arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism för att nå både kvinnor och män som riskerar att hamna i denna typ av brottslig verksamhet och kunna förebygga det på ett till individen anpassat sätt. När det gäller frågan om integrationspolitik är förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism och kunskapshöjning kring dessa frågor betydelsefullt. När kunskapen ökar om vad våldsbejakande extremism är och hur den kan utvecklas, kan människor undgå risken att pekas ut som extremister enbart på grund av sin nationella härkomst eller religiösa tro. Problem i samverkan mellan polis och socialtjänst på grund av sekretess kring enskilda individer kan uppstå när det finns olika uppfattningar om huruvida enskilda individers personliga integritet hotas eller inte. Problemet gäller alla former av brottsförebyggande arbete och inte enbart förebyggande av våldsbejakande extremism. Utredningen har inte haft juridisk kompetens att hantera denna fråga på egen hand. Men frågan är väl känd och behandlas ingående av andra utredningar, inte minst utredningen mot kriminella grupperingar från 2010.3 I det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism måste hög medvetenhet finnas om att det handlar om att undvika att människor begår våldsbrott, inte att de bekänner sig till en viss ideologi eller religion. Åsiktsfriheten är en grundlagsskyddad rättighet som är viktig att slå vakt om. Utredningen bedömer inte att de förslag som läggs om nationell samordnare för förebyggande av våldsbejakande extremism har någon påverkan på sysselsättning, offentlig service i olika delar av landet eller småföretagens villkor. 2Se t.ex. SOU 2010:15 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Betänkande från utredningen mot kriminella grupperingar, s. 50 ff; SOU 2013:19 Mer glädje för pengarna. Slutbetänkande av Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang, kap. 17.11. 3SOU 2010:15 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Betänkande från utredningen mot kriminella grupperingar, kap. 6.5 och 12.4. ACPO:s hemsida, /Home.aspx on Track, Kriminalforsorgen i samarbete med Socialog och Politiets Efterretningstjeneste – PET i . Bartlett, , , , (2010) The Edge of Violence. A Radical Approach to Extremism. BBIC, Barnens behov i centrum. (red) (2009) Högerpopulismen – en antologi om , : Premiss förlag. , , , (2011) Samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete. utgiven i samarbete mellan , och Kommuner och Landsting. /bra/publikationer/2011-01-27-samverkan-i-lokalt- brottsforebyggande-arbete.html Bjørgo, och , , 2009, Introduction i Bjørgo, , (ed). Bjørgo, (2009) Processes of disengagement from violent groups of the extreme right, i Bjørgo, , (ed). Bjørgo, , (ed) (2009) Leaving Terrorism Behind. Individual and Collective Disengagement. : Routledge, . Bjørgo, (red) (2011) Forebyggning av terrorisme og annen kriminalitet. , (2011) Att hålla högerextremismen i schack – Lärdomar från och , i , , m.fl. (red.). /PageFiles/31541/Blom.pdf /sv/Dokument- Lagar/Lagar/Svenskforfattningssamling/Forordning-20071170- med-ins_sfs-2007-1170/ Brås verksamhetsplan 2012 /download/18.65a2909f135a9f5a1cb80002452/VP+2012_ minsta_filstorlek.pdf Brå:s verksamhetsplan 2013. /download/18.22a7170813a0d141d21800054757/VP _2013.pdf , , , och , Tom (2013) Militanta djurrättsaktivister, i Nordisk kriminalkrönika 2013. : Svenska Polisförlaget. Dagens nyheter Domare som utvisat irakier attackerades. /nyheter//domare-som-utvisat-irakier- attackerades Demant, , , och van Donselaar, (2009) Racism & Extremism Monitor. Deradicalisation in Practice, Rapport från . Finns att ladda ner från /ond_upload/Downloads/ Deradicalisation_ebook.pdf Det kriminalitetsforebyggende råd, KRÅD, i , hemsida Dialogpolisen, /Om-polisen/Sa-arbetar-Polisen/ Specialkompetenser/Dialogpolisen/ Ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism. /sb/d/16266/a/194541 , och , (2010) Ut ur skuggan. En kritisk granskning av . : Natur & Kultur En tryggare morgondag. Program för den inre säkerheten. 2012. /download/35100_322012_ STO_III_swe_final_web.pdf är islams värsta fiende just . /kvp/lars-vilks-ar-islams-fiende-just-nu/ Fazlhashemi, (2013) Den arabiska våren. Folkets uppror i och . : Historiska media. Felles trygghet – felles ansvar. Handlingsplan for å forebygge radikalisering og voldelig ekstremisme. Justis- och beredskapsdepartementet: /nb/dep/jd/dok/rapporter_planer/ planer/2010/felles-trygghet---felles-ansvar.html?id=626613 Forebyggelse af ekstremisme – en handbogsserie, , . Forum för levande historia hemsida Justis- och beredskapsdepartementet: /nb/dep/jd/dok/ rapporter_planer/planer/2009/gode-krefter--- Hagevi, (2006) Religiös orientering och svensk politisk opinion, i Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 108, nr 2, s. 123–153. Hansén , Ahn-Za (2004) I krisen prövas ordningsmakten? Sex fallstudier av extraordinära händelser där det svenska rättssamhället har satts på prov. Hansén, och , (2006) Kommando : dramat på västtyska ambassaden och Operation . , , , , , , , , (red.) (2011) Perspektiv på offentlig verksamhet i utveckling. Juergensmeyer, (2003) Terror in the Mind of God. Berkley, : . Ju 2012:16 för den nya . /nyapolismynd/index.htm Ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism. /content/1/c6/ 19/45/41/f82d4a81.pdf , (2009) Fundamentalism och helig terror. Lodenius, (2006) Gatans parlament – om politiska våldsverkare i . Lodenius, (2009) historia, i , . (red) Högerpopulismen – en antologi om , : Premiss förlag. Lodenius, och , (1994) Extremhögern. Lodenius, och , Per (1998) Vit makt och blågula drömmar. Lokal forebyggelse af kriminalitet. Idékatalog til det lokale kriminalpraeventive samarbejde. Om brottsförebyggande arbete i . /ImageVault/Images/id_35126/scope_0/ImageVault Handler.aspx , och (2013) Intoleransens pris: en socioekonomisk analys av vit makt-rörelsen och Kungälvsmodellen. /wp-content/uploads/2013/04/Intoleransens- pris.pdf Lööw, (1990) Hakkorset och Wasakärven. En studie av nationalsocialismen i –1950. Avhandling från i nr 2. Lööw, (2000) Nazismen i –1999. Lööw, (2004) Nazismen i –1979. MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps hemsida , (2011) Essentials of Terrorism. Concepts and Controversies. , : (Third Edition). , , (2008) Ingen blir nazist över . Om hur skolan kan möta intoleranta elever, : . , , (2012) 10 Lektioner om Tolerans, : . and Rollnick, . (2002) Motivational Interviewing: Preparing People to Change. Motiverande samtal som metod /evidensbaseradpraktik/sokimetodguiden forsocialtarbete/motiverandesamtal Nesser, (2006) Paths to Global Jihad: Radicalisation and Recruitment to . Proceedings from a FFI seminar, , 2006. Nesser, (2010) Joining Jihad Terrorist in Europe: Exploring Motivational Aspects of Recruitment and Radicalization in Ranstorp, (ed). Nesser, (2011) Jihad in Europe. Patterns in Islamist terrorist cell formation and behavior, 1995–2010. , och (2013) Det omöjliga tar bara : Hovsjösatsningen ur ett process- och socioekonomiskt perspektiv. /ImageVault/Images/id_9639/scope_0/ImageVault Handler.aspx , , (2013) Intoleransens pris – en socioekonomisk analys av Vit makt-rörelsen och Kungälvsmodellen. /wp-content/uploads/2013/04/ Intoleransen-pris-webbanpassad.pdf , , 2009, Social movement theory and radical activism, Aarhus: in Islamism and Radicalisation, . , (2001) Svensk rädsla: Offentlig fruktan i första hälft. : Nordic Academic press. , (2003) Svensk oro. Offentlig fruktan i senare hälft. : Nordic Academic press. Peste, (2003) Religion och terrorism. Mellan samvaro och radikalism. ; (2001) Contemporary Political Protest. Essays on political militancy. , : Ashgate. , (2012) Från till . En Socialdemokratisk historia. : Premiss förlag. Projektplan Sociala insatsgrupper, mm. 2011-05- 31. /PageFiles/367758/Projektplan.pdf PTU – Politikernas trygghetsundersökning 2012. Rapport från 2012:14. /bra/ publikationer/arkiv/publikationer/2012-12-09-ptu- %E2%80%93-politikernas-trygghetsundersokning-2012.html : ec.europa.eu/dgs/home-affairs/ what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network/index_ en.htm Ranstorp, (2010) Introduction i , (ed) Understanding Violent Radicalisation; Terrorist and Jihad Movemnets in Europe, s. 1–18. Ranstorp, , (ed) (2010) Understanding Violent Radicalization: Terrorist and Jihadist Movements in Europe, : Routledge. Ranstorp, och , (2013) Förebyggande av våldsbejakande extremism i tredjeland. Åtgärder för att förhindra att personer ansluter sig till väpnade extremistgrupper i konfliktzoner. och Terrorism- Studier, CATS. /Documents/Externwebben/forskning/centrumbild ningar/CATS/2013/F%C3%B6rebyggande%20av%20v%C3% A5ldsbejakande%20extremism%20i%20tredje%20land.pdf Regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. /content/ 1/c6/19/66/52/4c3aec25.pdf Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut II:8 /ad2/user_documents/ Regleringsbrev2012_Ungdomsstyrelsen.pdf Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut I:40, /sv/Verktyg--stod/ Statsliggaren/Regleringsbrev/?RBID=14592 Regleringsbrev för avseende Forum för levande historia. Regeringsbeslut 32. /sv/Verktyg--stod/ Statsliggaren/Reglingsbrev/RBID=14709 Regleringsbrev avseende och övriga myndigheter inom polisorganisationen. Regeringsbeslut I:8 /sv/Verktyg--stod/Statsliggaren/Regleringsbrev/? Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut II:7. /sv/Verktyg--stod/Statsliggaren/ Regleringsbrev/?RBID=14819 Sageman, (2004) . : University Press of . Utbildningsmaterial för förebyggande av våldsbejakande extremism. Delrapport från Utredningen om ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism, Ju 2012:09 /sb/d/13970/a/220755 Samverkan mellan polis och kommun. Brottsförebyggande arbete utifrån överenskommelser (2013) Rapport 2013:5 från . /download/18.22a7170813a0d141d21800052377/ 2013_05_Samverkan_mellan_polis_och_kommun.pdf , (2007) Extremister. Människorna bakom attentaten. , (2012) Jihad. Svenskarna i de islamistiska terrornätverken. : Reporto förlag. SFS 1974:152 Regeringsformen. SFS 1984:387 Polislag. SFS 1989:773 Förordning med instruktion för . SFS 2007:1172 Förordning med instruktion för Kriminalvården, 1 §. SFS 2008:1002 Förordning med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. SFS 2009:1243 Förordning med instruktion för . SFS 2010:800 Skollag. SFS 2011:555 Förordning med instruktion för . SKL, kommuner och landsting hemsida Sociala insatsgrupper /Om-polisen/uppdrag-och-mal/ Sarskilda-satsningar/Sociala-insatsgrupper SOU 1935:8 Betänkande med förslag angående statsfientlig verksamhet. SOU 2002:91 Hotet från vänster. Säkerhetstjänsternas övervaktning av kommunister, anarkister, m.m. 1965–2002. /sb/d/108/a/450 SOU 2002:94 Övervakningen av nazister och högerextremister. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism 1964–1980. övervakning av svensk högerextremism efter 1980. /sb/d/108/a/445 SOU 2010:15 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Betänkande av Utredningen mot kriminella grupperingar, : . /content/ 1/c6/14/12/36/4680a8a0.pdf SOU 2012:74 Främlingsfienden inom oss. Betänkande av utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet. /sb/d/15547/a/203123 SSP – En guide till samarbejdet, utgiven av Det Kriminalpraeventive råd i . /sites/default/files/SSP-da-web.pdf , historisk valstatistik. /Pages/ TableAndChart32065.aspx Hot mot migrationsverket. /nyheter/inrikes/hot-mot-migrationsverket_ 263901.svd Osynliga partiet jagas av efter attentat. /nyheter/inrikes/osynliga-partiet-jagas- av-sapo-efter-attentat_312152.svd KD nytt mål för Osynliga partiet. /nyheter/inrikes/kd-nytt-mal-for-osynliga-partiet_ 315900.svd principprogram , /var-politik/asiktsdokument-2/ radio P1 programmet Gräns , (internetlänk saknas). programmet Kaliber Maffiametoder tycker jag det är sverigesradio.se/sida/artikel. Action Plan to Prevent Violent Extremism. i . /publikation/332012 Ung & trygg i , prevu.goteborg.se/prod/SocialResurs/ dalisprevu.nsf/vyPublicerade/06C1712DC50C53C9C1257A1A00 4EE01D?OpenDocument Uppdrag: Demokrati. 22 workshopar för klassrummet /uppdragdemokrati årsredovisning 2012. / sites/default/files/publikationer_uploads/ungdomsstyrelsens- arsredovisning-2012.pdf Uppdrag att sammanställa en rapport om våldsbejakande extremismmiljöer i . Promemoria från 2013- 06-11, Ju2013/4417/P § 251. Veileder for politiets bekymringssamtale: Dialog for ansvar og positiv endring, Polisdirektoriatet i (2011). Våldsbejakande och antidemokratiska budskap på nätet. /upload/Rapporter _pdf/Våldsbejakande%20och%20antidemokratiska%20budskap% 20på%20internet.pdf i hur man förstår och bemöter extrema rörelser, Exit , 2009. Våldsbejakande islamistisk extremism i . Rapport från Säkerhetspolisen . Våldsam politisk extremism. Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Säkerhetspolisen och , Rapport 2009:15. i hur man förstår och bemöter extrema rörelser. Exit , 2009. Wiktorowicz, Quintan (2005) Radical . in the West. Lanham, Md: Rowman & Littlefield. Wilkinson, (2011) Terrorism versus Democracy. The Liberal State Respons. : Routledge (Third edition). Ökad samverkan ska minska återfallen i brott, Brå:s generaldirektör skriver i , Stockholmsdebatt, , se /debatt/stockholmsdebatt/ okad-samverkan-ska-minska-aterfallen-i-brott Ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism Beslut vid regeringssammanträde . Arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism måste bli effektivare. En särskild utredare ska därför ta fram utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism, främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället, verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika former av extremism och lämna förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete kan utvecklas och organiseras på lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremistiska miljöer och att motverka att dessa rörelser får förankring och breder ut sig i är en fråga om att värna och stärka det demokratiska systemet. Regeringen betonar i skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) att det är angeläget att fördjupa arbetet med att motverka tendenser som kan utgöra en utmaning för det demokratiska styrelseskicket. Grogrunder till alla former av våldsbejakande extremism måste motverkas. Ordet extremism används här för att beskriva rörelser, ideologier eller personer som inte accepterar en demokratisk samhällsordning. En person är våldsbejakande om den vid upprepade tillfällen bedöms ha uppvisat ett beteende som inte bara accepterar våldsanvändning utan stöder eller utövar ideologiskt motiverat våld för att främja en sak. Säkerhetspolisen gör bedömningen att våldsbejakande extremism inte utgör ett centralt hot mot , men anser att förebyggande insatser är nödvändiga. Ta fram utbildningsmaterial med metoder för att förebygga våldsbejakande extremism Ett viktigt steg i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism är att skapa en medvetenhet om företeelsen. Förutom polisen är det relevant att andra yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att ansluta sig till extremiströrelser eller som är aktiva inom sådana miljöer har kunskap om vad extremism är och hur den kan förebyggas. Detta gäller framför allt yrkesverksamma inom grund- och gymnasieskola, socialtjänst och annan liksom verksamma inom det civila samhället. I flera europeiska länder har fängelser utpekats som en miljö där personer rekryteras till våldsbejakande extremistgrupper. Av Säkerhetspolisens och Brottsförebyggande rådets rapport om våldsam politisk extremism framgår att individer inom vitmaktmiljön har en mycket hög brottsaktivitet och frekventa kontakter med Kriminalvården (Våldsam politisk extremism, Brå 2009:15). Enligt är radikalisering till våldsbejakande islamistiska grupper inte särskilt vanligt förekommande bland intagna inom kriminalvården, men med hänsyn till utvecklingen i närliggande länder kan situationen snabbt förändras (Våldsbejakande islamistisk extremism i , Säkerhetspolisen 2010). Om antalet personer som avtjänar straff för politiskt motiverade brott blir fler ökar risken för att fängelser används som en bas för rekrytering. Kriminalvården bör därför också vara mottagare av utbildningsmaterialet. Utredaren ska ta fram ett utbildningsmaterial som innehåller metoder om hur våldsbejakande extremism kan mötas och förebyggas. Metoderna ska kunna användas vid utbildning av personer inom främst de yrkesgrupper som utredaren bedömer kan komma i kontakt med individer som är i riskzonen för att ansluta sig till extremiströrelser eller som är aktiva inom sådana miljöer. Utredaren ska tillsammans med mottagarna identifiera behovet av utbildningsmaterialet och där det är lämpligt anpassa materialet enligt de identifierade behoven. Vid anpassningen av materialet ska de olika mottagarnas erfarenheter och kunskaper särskilt beaktas samt att de kommer i kontakt med personer med olika förhållningssätt och beteenden. Utbildningsmaterialet ska bidra till att utveckla metoder för att bättre kunna identifiera vilka som löper risk att rekryteras till våldsbejakande extremism och ett verkningsfullt bemötande av personer som är på väg in i våldsbejakande extremistmiljöer. Främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället För att effektivt kunna motverka våldsbejakande extremism är det mycket viktigt med samverkan mellan aktörer på lokal nivå såsom polisen, skolan, , kriminalvården, den kommunala fritidsverksamheten och det civila samhället, t.ex. idrottsklubbar och trossamfund. Samverkan är viktig för att kunna identifiera och stödja såväl personer som riskerar att ansluta sig till extremistmiljöer som dem som har anslutit sig till sådana miljöer. Samverkan bidrar dessutom till kunskaps- och metodutveckling. Utredaren ska främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället genom att ta initiativ till och medverka i möten mellan dessa. Utredaren ska samverka med Kommuner och Landsting för att stärka kunskapsutbytet på lokal nivå. Verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika former av extremism Myndigheter och andra relevanta aktörer måste ha kunskap för att kunna bemöta olika former av extremism. Detta gäller i synnerhet organisationer inom det civila samhället. konstaterar i sin rapport om stödet till unga personer som vill lämna grupper som främjar våld och hot för att uppnå politiska mål att den verksamhet som bedrivs inom det civila samhället enbart är inriktat på stöd till personer som vill lämna vitmaktmiljön (2010:11). Mot denna bakgrund är det nödvändigt att bredda det förebyggande arbetet och stimulera verksamhet som inriktas mot olika former av våldsbejakande extremism. Utredaren ska verka för att det förebyggande arbetet får förutsättningar att bemöta olika former av extremism. Detta innebär att utredaren ska säkerställa att kunskap sprids, genom t.ex. seminarier och föreläsningar, och på andra sätt utveckla och bredda arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism. Föreslå hur ett fortsatt förebyggande arbete på lokal nivå kan utvecklas och organiseras Det är viktigt att arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism organiseras på ett sätt så att det kan bedrivas långsiktigt. Förutsättningar måste skapas för att arbetet ska kunna möta framtida utmaningar. Det finns vidare ett behov av att identifiera de myndigheter som har eller kan få ett ansvar för kunskapsutveckling och samverkan.