sou · H1B355 · 2013-09-06 00:00:00 — Beslut får dock fattas vid avyttring till kommuner som vill förvärva fastighet för samhällsbyggnadsändamål.195 Särskilda skäl för att viss egendom fortfarande ska ägas av staten är om egendomen är testamenterad eller donerad till staten med villkor att staten inte ska avhända sig egendomen. Motsvarande gäller för upplåtelse av tomträtt samt försäljning av tomträtt och byggnader som utgör lös egendom.196 Ytterligare en kategori fastigheter där särskilda förutsättningar ännu råder då det gäller ägande och förfogande utgör de av förvaltade kungliga slotten, som sedan överenskommelse med kungahuset 1809 innefattas av den kungliga dispositionsrätten. Dessa fastigheter ska förvaltas av staten i myndighetsform, vilket beslutades av i början av 1990- talet.197 sker detta genom . Dispo- sitionsrätten omfattar elva kungliga slott, dessutom byggnader, parker, trädgårdar och skogar som hör till slotten. Till dessa bygg- nader hör bland annat , Oxenstiernska annexet och bygg- naderna inom kungsgård.198 194Donationsförordning (1998:140), 2 §. 195Budgetlag (2011:203), 8 kap., 2 §. 196SOU 2010:18, s. 202–203, budgetlagen, 8 kap., 2 §, 5 §. 1991/92:44. Hovstaterna (2010). Konungens dispositionsrätt, s. 4. Slottsstaten och Kungl. Den kungliga dispositionens fastigheter och byggnader är skyddade och ingår i utredningens urvalsram men kännetecknas av sina särskilda förutsättningar, vilket anges i utredningens fastig- hetsförteckning och förslagsavsnitt. Det innebär bland annat att berörda byggnadsminnen inte kommer i fråga för förslag om avyttring från staten. Dispositionsrätten administreras av , vilket närmare beskrivs i följande avsnitt. Ytterligare ett antal fastigheter och byggnader har associerats med kungahuset, men omfattas inte av dispositionen. Hit hör till exempel (arren- deras av kungahuset), och , som var i kunglig ägo respektive 1973. omfattar dispositionsrätten även den av förvaltade , äldsta bevarade byggnad. Kyrkan har tidigare tjänstgjort som kunglig begravningskyrka men har inte använts för detta ändamål och har inte heller någon församling knuten till sig. Kyrkan nyttjas inte heller för reguljära gudstjänster. Hovstaterna företräder dispo- sitionsrätten gentemot staten, berörda myndigheter och intressen- ter och står i vissa fall för förvaltningen i termer av drift och under- håll på de fastigheter inom dispositionsrätten som Statens fastig- hetsverk formellt utgör ägare av. Hovet är inte en myndighet under regeringen eller , utan direkt underställt statschefen. och svarar Kungl. förvaltning och , som båda ingår i , i regel för såväl drift som underhåll av mark och berörda byggnader samt merparten av därtill hörande hyres- och arrendeupplåtelser. förvalt- ning ansvarar för gällande dispositionsrätt till , södra och inklusive , , Ulriks- dals Slottspark och . Förvaltningen omfattar även , som dock inte ägs av staten. förvaltning ansvarar i sin förvaltningsuppgift bland annat för ett antal statliga byggnadsminnen och är även markupplåtare för evenemang som rör dessa områden. förvaltar museibyggnader på norra gården och ett fåtal av byggnaderna på södra . SFV ansvarar för drift och underhåll även i de slott och byggnader som ligger inom disposition. ansvarar för drift och underhåll av trädgårdar och parker inom flera av de Kungliga slotten. är i samråd med ansva- rigt för ärenden direkt förenade med äganderätten till mark. Det gäller främst försäljning, markbyten, servituts- och tomträttsupp- låtelser samt ärenden enligt anläggningslagen och ledningsrätts- lagen.199 är en myndighet under med upp- gift att biträda , bland annat genom att vårda och bevara de byggnader och samlingar som och Riksdagsförvalt- ningen disponerar.200 Förvaltningsansvaret omfattar fem statliga byggnadsminnen i , vilka utgörs av byggnader i kvarte- ren , Cephalus, Mars, Vulcanus och i . Därtill ingår det statliga byggnadsminnet på . Utredningen ska enligt sina direktiv bedöma vilka kultur- historiskt värdefulla fastigheter som ska kvarstå i statlig ägo, av kulturhistoriska eller andra skäl. Utredningen har dock inte sett anledning att pröva innehav, vilket framgår av senare avsnitt i betänkandet. Av förvaltningstekniska skäl kan de gällande byggnadsminnesförklaringarna för fastigheter vidare komma att upphävas, vilket prövas av regeringen.201 Det bedöms dock inte påverka det reella skyddet för fastigheterna i fråga. 2.7.5Förvaltning genom statliga fastighetsbolag Inte heller de statliga fastighetsbolagens innehav av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter ingår i utredningens uppdrag. Det är dock viktigt att notera förekomsten av bolagens varierade och relativt omfattande bestånd av kulturfastigheter som anknyter till staten 199Ibid., s. 6. 200Lag (2011:745) med instruktion för , s. 1. 201Ansökan från bereds f.n. av (). och dess historia. Vid fastighetsreformen 1992 överfördes ett antal sådana kulturhistoriskt värdefulla fastigheter till de nybildade statligt ägda fastighetsbolagen . verksamhet kom att organiseras i ett antal dotter- bolag , bland annat med inriktning mot kriminalvårdens och SLUs lokalbehov. Ytterligare strukturförändringar skedde som följde. Inför statens avyttring av överfördes bolagets ändamålsfastigheter, främst genom att Specialfastigheter tillskapades som eget bolag men också genom viss försäljning till . Bolaget bildades med uppgift att ta över vissa av fastigheter för förädling och försäljning. Inom området transportinfrastruktur och de myndig- hetsförändringar som där skedde, kom även den statliga fastighets- förvaltningen att genomgå strukturella förändringar. Fastighets- överföringar skedde från de berörda affärsverken till bolagen , som övertog stationshus m.m. kopplade till järn- vägsverksamheten, och , som övertog förvaltningen av flygplatser.202 Ett antal statliga byggnadsminnen har efter överföringarna från myndighetsförvaltning till statligt ägda fastighetsbolag kommit att betecknas som enskilda byggnadsminnen enligt Kulturminnes- lagen. Överföringen av statliga byggnadsminnen är reglerad i lag och förordning, där det anges att om överlåtelsen sker till annan ägare än staten blir det genom särskilt beslut av bygg- nadsminne enligt Kulturminneslagen.203 Det formella skyddet har därmed inte försämrats, men förutsättningarna för hur fastig- heterna kan nyttjas och den förvaltningsmiljö de omfattas av har förändrats. Byggnadsminnen ägda av statliga bolag är särskilt vanliga i län där staten traditionellt har haft stark närvaro genom myndigheter eller militär representation. En stor del av dessa enskilda byggnads- minnen med statlig anknytning utgörs av militära byggnationer och installationer, järnvägsstationer samt bebyggelse för post- och tele- kommunikation. Vidare utgör kraftanläggningarna och Oliden byggnadsminnen, liksom en rad fängelser, utbildnings- byggnader, fyrar, boställen, kronobrännerier och kronomagasin.204 202SOU 2011:31, s. 88–90. 203FSMB (1988:1229), 9 § samt KML (1988:950), 3 kap. 7 §. 204Geijer, M. (2013). Regelverket kring tomträtter innebär att de endast kan upplåtas av stat eller kommun (eller är i allmän ägo), vilket inför fastighets- reformen 1992 innebar att de statliga fastighetsbolagen inte aktualiserades för att ta över sådana fastigheter. Det bedömdes att fastigheter med tomträtt skulle stanna i direkt statlig ägo och därför överföras från till Statens fastighets- verk.205 uppkommer genom att en eller flera stiftare avskiljer viss egendom att självständigt förvaltas för något visst ändamål. Med statlig stiftelse menas en stiftelse som har bildats av staten. Regeringen har även i uppdrag att utse styrelseledamöter i ett antal stiftelser. Flera stiftelser med innehav av byggnadsminnesför- klarade fastigheter har statlig anknytning, bland annat i anslutning till äldre lärosäten och museer. Anknytningen kan i vissa fall ta sig uttryck i överenskommelser med staten kring förvaltning och nyttjande av berörda kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. For- mellt sett är stiftelserna dock egna juridiska personer, tillgångarna i dem är därför inte statens.206 Utredningens direktiv innebär en avgränsning av bedömnings- arbetet till statliga fastigheter i myndighetsförvaltning. Det medför att fastigheter som ägs av stiftelser, och därför inte heller omfattas av den sedvanliga myndighetsstyrningen, befinner sig utanför det område som utredningen ska arbeta med.207 Det gäller även stiftel- ser som är inordnade under en myndighet, bland annat donationen i som klassats som statligt bygg- nadsminne. I har skyddet för kulturminnen en lång tradition. De tidigaste exemplen på lagstiftning kom , men framför allt i samband med nationalstaternas framväxt under 1800- talet kom flera europeiska länder att anta lagar till skydd för kultur- 205SOU 2011:31, s. 53. 206SOU 2010:18, s. 201 ff. 2012:7, s. 1. Störst betydelse för den europeiska utvecklingen har troligen den franska lagstiftningen haft. arbetar syste- matiskt med att inventera och skydda kulturhistoriskt värdefulla objekt genom listning med i lag angivna rättsverkningar. Liknande skydd finns i fler västeuropeiska länder som exempelvis Stor- , , , , och . Den svenska lagstiftningen överensstämmer till stora delar med övriga västeuropeiska länders. I inleddes dock de kultur- historiska inventeringarna på 1600- talet, med stöd Placat och Påbudh Om Gamble Monu- menter och Antiquiteter. Ett mera faktiskt skydd kom först efter en rad allmänna diskussioner vilket resul- terade lag om skydd för kulturhistoriskt märkliga bygg- nader. fattar länsstyrelserna beslut om byggnadsminnen enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och regeringen fattar beslut om statliga byggnadsminnen enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Närmare beskrivning om dessa förhållanden ges i kapitlets inledande avsnitt. Den övergripande strukturen på skyddssystemet i svensk lag- stiftning överensstämmer till stora delar med hur det är ordnat i andra västeuropeiska länder. Det är vanligt förekommande att det finns en statlig speciallagstiftning som syftar till att skydda enskilda objekt av särskilt värde, medan skyddet på nivå bygger på att kulturvärden på olika sätt ska beaktas i planregleringar. Ett listningssystem, där kulturhistoriskt intressanta byggnader regi- streras, är vanligt i västeuropeiska länder men inte i . Genom listning skyddas enskilda objekt med i lag angivna rättsverkningar. skyddade kulturfastigheter omfattar cirka 11 000 bygg- nader genom Förordning om skydd av statliga byggnader och lagen om byggnadsskydd. Ytterligare cirka 12 000–15 000 skyddas genom kommunala planer. tillämpar ett listningssystem med cirka 9 000 fredade byggnadsverk med stöd av lov om bygningsfredning af bygninger och bymiljöer. Det finns ingen särreglering av statlig egendom. tillämpar också ett listningssystem med cirka 4 000 fredade objekt, utöver de automatiskt skyddade byggnadsverk som uppförts , och med stöd av Kulturminneloven. Avslutningsvis ges exempel även från . tillämpar där ett listningssystem som innehåller cirka 450 000 skyddade objekt med stöd av Planning Act. Avsnittet bygger bland annat på uppgifter från tidigare utred- ningar inom området och aktuell information från berörda institut- ioners webbplatser.208 Senatsfastigheter är den helt dominerande förvaltaren av statliga fastigheter i . Organisationen tillkom 1999 som affärsverk och ändrade namn 2001 från till Senats- fastigheter. Skogsfastigheter förvaltas av Forststyrelsen. överfördes fastigheter inom Försvarsmakten, , Banförvaltningscentralen och Gränsebevakningen till Senatsfastig- heter. I princip förvaltar detta affärsverk bara fastigheter med byggnader som är uthyrda eller skulle kunna hyras ut. Beståndet inkluderar ett stort antal kulturarvsfastigheter eller historiska bygg- nader, som är i användning. Verkets namnändring speglar verksamhetsidén som bygger på service, kundrelationer och partnerskap. Namnet har berörings- punkter med i med sina värdefulla bygg- nader som ingår i beståndet. Ordet senat ska associera till äre- vördiga traditioner och anknyta till historiska anor. Senatsfastigheters byggnader skyddas genom Förordning om skydd av statliga byggnader, men även genom lagen om byggnads- skydd. I vissa fall ges byggnaderna dessutom skydd enligt stadsplan. Statliga byggnader av historiskt värde, som inte direkt används i sina normala verksamheter, förvaltas av . Andra statliga fastighetsägare är , , Presidentadminist- rationen samt några helstatliga bolag. Fastighetsurval: Senatsfastigheter förvaltar ett bestånd om cirka 200 helheter eller grupper av statliga byggnader som är av central arkitektonisk och kulturhistorisk betydelse. Utgångspunkter för urvalet är även att det gäller byggnader som stödjer verksamheten och som brukarna sätter stort värde på. 208Se bland annat SOU 2004:94, K-märkt, Förslag till förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader, SOU 2011:31, Staten som fastighetsägare och hyresgäst samt hänvisningar under respektive lands avsnitt. 209Senatfastigheter (2010). Ekonomisk översikt och styrelsens verksamhetsberättelse samt information genom att bibehålla byggnadernas värde och att anpassa dem efter kunder- nas behov. Stor vikt läggs på att skapa en ekonomisk grund för samtliga byggnader och ta ett samhällsansvar genom samarbete med lokala myndigheter, medverka till effekter för det lokala näringslivet och skapa positiva miljöeffekter. förvaltar nära 400 statliga fastigheter bestående av kulturhistoriskt viktiga fornlämningar, ruiner, och andra byggnadsverk. Förutom de statligt skyddade byggnaderna är cirka 12 000– 15 000 skyddade genom stadsplaner, det kommunala planväsendet. Det statliga skyddet regleras genom lov om bygnings- fredning af bygninger och bymiljöer, vilket tillämpas genom listning av fredade offentliga och privata byggnader, dock ej kyrkor. Civilistloven gäller de kungliga slotten, men endast deras interiörer. Vid en omfattande reform 2001 skapades två större egendoms- förvaltande organ, og Uddannelsesbygninger och Slots- og Egendomstyrelsen, SES. Därefter har flera reformer och förändringar följt, senast vid en omorganisation 2011. Kontorsfastigheter lades då under Klima-, Energi- och Bygnings- ministeriet medan slott, parker och närmare ett 30-tal kulturegen- domar lades under och dess nya styrelse Slotte og Kulturegendomme, SLKE. I uppgifterna ingår att optimera använd- ningen, utveckla och standardisera drift och bevarande av kultur- egendomarna, uppnå stordriftsvinster och effektivisering samt öka intäkterna genom ökat nyttjande, stöd från sponsorer och partner- skap. SLKE utövar en övergripande kontroll och har ansvar för att vidmakthålla historiskt värdefulla statliga byggnader oavsett om de förvaltas av SKLE eller annat statligt organ. Tillsyn sker genom Kongelige bygningsinspektorer, som inspekterar skyddade statliga byggnader. utgör central statlig fastig- hetsförvaltare för universiteten. ansvarar för sju statliga kulturinstitutioner, museer och teatrar. 210 Slots- og Ejendomsstyrelsen (2012). Årsrapport , Perspektivplaner för slotsejen- domme, lista över styrelsens ejendomme samt information genom Kulturstyrelsen har ansvar för ett fåtal historiska byggnader. Uppdraget omfattar att köpa in med syfte att restaurera och avyttra. Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjenste förvaltar för- svarets fastigheter. /S är statligt helägt bolag med uppgift att avyttra statliga fastigheter. Fastighetsurval: Cirka 9 000 fredade offentliga och privata bygg- nader listas. SLKE har till huvuduppgift att säkra drift och beva- rande av statens slott, parker och 30-talet övriga kulturegendomar, med ett stort antal byggnader. Statliga byggnader av kulturhistoriskt värde listades men saknade formellt skydd fram . Då instiftades Kulturminneloven, med tillägg om Kunglig resolution , där båda gav möjlighet att skydda statens egendomar. Skyddet omfattar automatiskt alla byggnadsverk, monument, lösöre m.m. äldre än 1537 samt byggnadsverk från perioden –1649. Skyddet om- fattar även samiska objekt äldre än . I förvaltas de statliga byggnaderna i första hand av myndigheterna Statsbygg och Forsvarsbygg samt av de statliga företagen . av Statsbyggs bestånd är kulturhistoriska byggnader som används för förvaltning, undervisning och andra ändamål samt de som inte är i verksamt bruk. Försvarsbygg förvaltar alla militära byggnader och anläggningar. Statsbygg inrättades 1993 och har till uppgift att tillhandahålla funktionella lokaler för statens verksamheter, ge råd vid köp och hyra av lokaler, vara byggherre å statens vägnar, sörja för god för- valtning av egendomarna, säkra intressen vid större egendoms- utvecklingsprojekt, medverka till att brukarna och den intresserade allmänheten upplever och förstår de identitetsskapande och kultur- historiska värdena som egendomarna representerar samt satsar på forskning och utveckling. De gamla universiteten förvaltar sina egna byggnader. 211 Statsbygg (2012). Liste over eigendommane, Statsbyggs handlingsplan för universell utformning –2015, Mål, policy og strategi for kulturminnevern samt information genom Ansvaret för de statliga kulturminnena ligger på de olika myndigheterna/verken. Fastighetsurval: Ett listningssystem omfattar cirka 4 000 fredade objekt (dock inte de automatiskt fredade, som uppförts ). Statsbygg förvaltar 610 fastigheter med cirka 2 300 byggnader fördelade på 15 egendomstyper. Kungliga egendomar ingår i port- följen liksom ambassader och bostäder i utlandet. Innehavet visar på nationens historia och utveckling och omfattar fastigheter med betydande symbolvärde för hela nationen. Statsbygg driver vidare det sektorsövergripande projektet domar, SKE, som omfattar alla statens civila 129 egendomar, med ett stort antal byggnader. Projektet omfattar bland annat lands- verneplaner för kulturfastigheterna. – , och Wales212 Förvaltningen av statliga byggnader i är mycket fragmen- tiserad med flera hundra myndigheter som ansvar för sina egna lokaler. Ansvaret för statliga kulturfastigheter ligger huvudsakligen hos English Heritage, som tillkom 1983 och ligger under Departe- ment of Culture, Media and Sports. Uppdraget för English Heritage stödjer sig på National Heritage Act , men har förändrats något . Myndighetens uppgifter grundas i English Heritage Corporate Plan och fokuserar på vård och förvalt- ning, tillgängliggörande, rådgivning, information och undervisning samt att vara förebild för andra organisationer med ansvar för kulturarvet. En viktig uppgift är fördelningen av statsbidrag till privata och kommunala fastighetsägare. Fastighetsurval: Tre nivåer av skydd förekommer. Ett listnings- förfarande genomförs med stöd av Planning Act , som förtecknar cirka 450 000 skyddade enheter (i vissa fall mer än en byggnad), lokala planeringsmyndigheten hanterar i vissa fall ärenden med yttrande från English Heritage. Dessutom har staten inrättat cirka 7 000 Conservation Areas, särskilda bevarande- områden av särskilt arkitektoniskt eller historiskt intresse. English Heritage förvaltar 423 historiskt värdefulla fastigheter av nationell betydelse, The National Collection of Historic 212 (2011). Plan for the Maintenance of the 2011–2015 samt information genom , , , , och Properties, uppdelade i sju olika kategorier – broar, fornminnen, monument och statyer, mindre taktäckta byggnader, mindre läm- ningar samt omfattande/betydelsefulla lämningar. Det finns cirka 760 olika byggnader och monument i förvalt- ningen som vårdas med stöd av statliga anslag, men bidrag söks även genom fonder och donationer. Fastigheterna ska ha en stark regional förankring men också stödja en nationell hållning. Det bedöms viktigt att anknyta till den lokala kunskapen och kulturen. The Royal Household förvaltar de kungliga slott som är i bruk och får statliga anslag. Myndigheten Historic Royal Palaces bildades , saknar anslag från staten och har som uppgift att förvalta de kungliga slott som inte bebos av kungafamiljen. National trust är en fristående allmännyttig organisation, som bildades . Organisationen förvaltar mer än 300 förvärvade historiska byggnader, huvudsakligen slott, palats, trädgårdar, stora markområden och samlingar. Verksamheten finansieras genom medlemsavgifter, hyresintäkter, donationer och omfattande fri- villiga insatser. , en del av National Lottery, är delvis knuten till staten. Lotterimedlen finansierar till stor del projekt som tillvaratar kulturarvet på olika sätt. Historic bildades och är en myndighet under den skotska regeringen som förvaltar cirka 300 fastigheter. The äger och förvaltar 129 fastigheter. CADW, Welsh Government´s historic environment är en del av Welsh Government´s Housing, Regeneration and Heritage departe- ment och äger 127 historiska monument. 3Urvalsram och bedömningsgrunder för ett statligt fastighetsinnehav Utredningen har i uppdrag att lägga förslag om en samlad förvalt- ning av statliga myndigheters kulturhistoriskt värdefulla fastigheter hos en myndighet, (). Förslaget om en samlad sådan statlig fastighetsportfölj ska enligt direktiven utgå från en genomgång av de kulturhistoriskt värdefulla fastigheter som förvaltas hos en rad statliga myndigheter. Syftet är att skapa en ändamålsenlig och effektiv organisation för förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter samt att på lång sikt och varaktigt rationalisera och effektivisera statens fastighetsbestånd.1 De myndigheter vars bestånd ska granskas och övervägas är Forti- fikationsverket, , , och andra myndigheter som förvaltar kulturhistoriskt värdefulla fastigheter.2 SFVs Kulturfastighetsutredning, som avslutades , behand- lar i sin slutrapportering kortfattat kriterierna för det statliga ägandet av kulturfastigheter.3 Det betonas att det ur ett demokrati- perspektiv är viktigt att så många som möjligt i får tillgång till det nationella kulturarv som förvaltas av staten. Statens ägande kan betraktas som en kollektiv nyttighet och ge garantier för att säkra medborgarnas tillgång till kulturarvet som en offentlig plats. Det kan också ge medborgarna fysisk delaktighet i platserna, deras tidslager och materiella historiska bevis, vilket underlättar möjlig- heten att tolka och ifrågasätta historieskrivningen. 2012:7, s. 2. 2Ibid., s. 1–4. 3Statens fastighetsverk (2009). , Del 1. , dnr 231- 1967/08, s. 19–20. Urvalsram och bedömningsgrunder för ett statligt fastighetsinnehav också i linje med dagens övergripande kulturpolitiska mål och de utredda och beslutade nya målen för kulturmiljöarbetet som gäller från 2014.4 I betonades också att staten med tanke på de långsiktiga förvaltningsperspek- tiven behöver säkerställa ett berikande utbud av fastigheter med kulturhistoriska värden med distans till olika politiska och kom- mersiella anspråk.5 Utgångspunkterna för vilka kulturhistoriska fastigheter staten ska äga är enligt den nu aktuella utredningens direktiv att de ska vara fastigheter som är kulturhistoriskt särskilt betydelsefulla, har ett särskilt betydelsefullt symbolvärde eller har central betydelse för rikets säkerhet.6 Dessa tre kriterier kan sammantaget sägas ge en mer generell grund för statens fastighetsägande. De bör enligt utredningens synsätt inte alla ses som bestämmande för den kulturhistoriska bedöm- ningen men kan tillsammans utgöra grund för och motivera när myndighetsförvaltning av olika skäl är lämplig. Utgångspunkter har också tidigare förts fram i olika propositioner och betänkanden som tagit upp grundläggande motiv för det statliga ägandet i vid mening, bland annat genom Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning. Där togs dessa tre grundläggande utgångs- punkter för statens fastighetsförvaltning upp, men inte enbart med avseende på kulturhistoriskt värdefulla fastigheter.7 Utgångspunkterna för statens fastighetsinnehav anknyter till motiven bakom den omstrukturering som skedde i början av 1990- talet, då en effektivisering och tydligare styrning eftersträvades för ägande och förvaltning av det statliga fastighetsbeståndet.