sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Bland annat nämns inom kommuner och landsting, geodatasamverkan och samordning av samhällets in- formationssäkerhet som Myndigheten för samhälls- och krisbered- skap ansvarar för. I några fall avgränsas också vårt uppdrag i för- hållande till vissa aktörers verksamheter. I vårt uppdrag nämns en rad statliga myndigheter och bolag med vilka samverkan ska ske: Lantmäteriet, Myndigheten för samhälls- 3 Handlingsplan för – inriktning och ambitioner (dnr. N 2012:04/2012/3). skydd och beredskap, , Statens jordbruks- verk, , , , Verket för innovationssystem, , Bredbandsforum och E-delegationen. Kontakter bör även upprättas med andra aktörer på nationell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. När det bedöms som lämpligt kommer relevanta aktörer att samlas för att mer fokuserat diskutera angelägna frågor. Formerna för detta kommer vi att anpassa efter frågornas karaktär och våra behov. Det kan exempelvis handla om arbets- och referensgrupper av olika slag. Dessa kan exempelvis tillsättas utifrån tematiska frågeställningar, eller utifrån andra kriterier som på något sätt kan bidra till Digitali- arbete och tillföra kunskap, perspektiv och för- djupning. Den digitala agendan är bred och spänner över många sakområden. Av praktiska skäl kommer vi därför att behöva fokusera på några områden åt gången i vårt arbete. Detta framgick också i vårt förslag till handlingsplan som vi tidigare refererat till. Av handlingsplanen framgår att vi initialt har valt att uppmärksamma digitalt innan- förskap och jämställdhet, skola, undervisning och digital kompe- tens samt entreprenörskap och företagsutveckling. I handlingsplanen är områdena grupperade i tre områden som framgår ovan. Om- rådena har valts med utgångspunkt i att de dels omfattar områden som vi uppfattar är aktuella inom it-politiken, dels att flera signa- tärer till den digitala agendan visat intresse för dem. De valda om- rådena motsvarar fem av 22 sakområden i den digitala agendan. I delbetänkandet behandlar vi huvudsakligen områdena separat och inte grupperade. Det innebär att det är för dessa fem sakområden, med utgångs- punkt i vårt uppdrag att följa och analysera utvecklingen, som vi redovisar vilka indikatorer vi anser är lämpliga för ändamålet samt redovisar status för agendans insatser och åtgärder. Övriga avgränsningar som gjorts i anslutning till arbetet med indikatorer och kartläggning av aktörer framgår i anslutning till redo- visningarna av dessa. I vårt uppdrag finns angivet att vi i samband med våra delbetänk- anden ska redovisa det arbete som vi har bedrivit utöver att ana- lysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet. I följande avsnitt görs en sådan översiktlig redovisning av arbetet som har be- drivits fram till nu då kommissionens kansli var på plats. 1.4.1Visa på digitaliseringens möjligheter och kommunicera den digitala agendan Vår kommunikation har primärt skett i tre former, personlig kommunikation öga mot öga, kommunikation via medier, genom exempelvis debattartiklar eller intervjuer, och direkt kommunikation via digitala redskap och plattformar som exempelvis vår egen webb och sociala medier. De olika formerna för kommunikation fyller olika funktioner och når ut till olika målgrupper. Det direkta mötet är ofta överlägset för att få en djupare förståelse och effektiv fler- vägskommunikation, och vi har därför lagt mycket tid på att fysiskt medverka vid konferenser, seminarier och möten, för att både kunna sprida våra idéer och ta in tankar från andra om hur vi bättre kan arbeta för digitaliseringen av . Problemet med sådan kom- munikation är att den når ganska få, och är väldigt arbetsintensiv. Därför har vi också arbetat via massmedier, med exempelvis egna debattartiklar i angelägna frågor eller genom att medverka i inter- vjuer samt tipsa journalister om våra frågor. Ytterligare en kanal är vår egen webbplats, där vi primärt har ren information om kom- missionens verksamhet men också egna inlägg av mer debatt- och- bloggkaraktär, liksom diskussioner i kommentarsfälten. Twitter är ett annat verktyg vi använt för att nå ut med eget material, tipsa om nyheter och om spännande saker andra gör, samt för direkta samtal med andra. Några exempel där vi har medverkat är debatten om nätmobbning bland barn, där skrev i Svenska Dag- bladet om etik på nätet och barns it-kompetens, debatten om näthat, där skrev ett väl spritt inlägg på och en debattartikel av om sexism i it-världen som publicerades i (). I vårt uppdrag ingår att administrera de så kallade signatärerna till den digitala agendan. Signatärerna utgörs av företag, myndigheter och ideella organisationer som frivilligt ställt sig bakom den digitala agendans övergripande inriktning, bland annat genom att själva aktivt bidra till agendans genomförande. Det senare gör de i första hand inom ramen för sina egna verksamheter. Signatärerna är viktiga för den digitala agendan genom sina kunskaper och genom kärnverk- samheter som bidrar till att konkret förverkliga den digitala agen- dan och arbetet mot det it-politiska målet. En viktig del av kom- missionens arbete framöver är att synliggöra de aktiviteter som signatärerna redovisar att de genomför i syfte att bidra till den digi- tala agendans genomförande. På så sätt kan vi också bidra till att öka möjligheterna för spridning av framgångsrika exempel på att till- varata digitaliseringens möjligheter. arrangerade i samarbete med sitt första stora möte för signatärerna, Signatärsforum. För att maximera signatärernas eget deltagande valde vi ett så kallat okonferensformat, där vi utifrån några utvalda huvud- områden bjöd in samtliga signatärer att föreslå debattämnen som de anser är angelägna och kring vilka de själva aktivt ville delta i dis- kussionerna. Samtalen delades upp i tre spår i enlighet med de tre fokusområden som beslutat arbeta sär- skilt med inledningsvis (fem sakområden i den digitala agendan) – Skola, undervisning och digital kompetens, digitalt innanförskap och jämställdhet samt entreprenörskap och företagsutveckling. I kapitel 6 redogör vi närmare för de ämnen som diskuterades under Signatärsforum. Återkopplingen vi fått från deltagarna vid Signatärsforum visar att de överlag är positiva till upplägg och format. Vi kommer även i fortsättningen att utforma möten och andra aktiviteter på ett öppet och involverande sätt. För är samarbete med andra aktörer av avgörande betydelse. För att ska bli bäst i världen på att ta tillvara digitaliseringens möjligheter måste många aktörer samarbeta och känna till varandra. Det är bland annat därför vi genomfört en kartläggning av vad vi valt att kalla digitala ekosystem, det vill säga ett antal relevanta aktörer som bidrar till digitalisering i någon form inom de 22 sakområdena. Kartläggningen är avsedd som en nulägesbild och gör inte anspråk på att vara komplett, utan ska ses som en utgångspunkt för vidare kartläggning och kom- pletteringar. Arbetet och dess resultat redovisas i detta delbetänk- ande. Utöver kartläggningen har vi samverkat med en rad aktörer, både formellt och informellt. har exempel- vis gått med som partners i , ett stort nät- verk om knappt fyrahundra aktörer sprunget ur bland annat den svenska biblioteks- och folkrörelsesfären som arbetar för att främja digital delaktighet och minska utanförskapet i grupper i behov av sär- skilt stöd. Vi medverkar i styrgruppen för konferensen rummet, ihop med bland annat , E-delegationen, kommuner och landsting (SKL) och . Digi- är även engagerad i styrgruppen för det arbete som bedrivs inom SKL för självskattning av svenska kom- muners digitalisering, de så kallade eBlomlådorna. Några andra aktörer som vi har ett nära och kontinuerligt samarbete med är IT&Telekomföretagen, Bredbandsforum, (CeSam) inom ramen för SKL, (.SE), , samt Digisam. Vi arbetar också nära ett antal andra utredningar eller forskningsprojekt, bland annat det regeringsuppdrag som uppdragits åt kring digitalisering av scenkonsten samt det regeringsuppdrag som i fått att kartlägga aktörer som verkar för digital delaktighet. På den internationella arenan kan nämnas att kommissionens ordförande ingår i EU-kommisionär europeiska nätverk av så kallade Digital Champions. analytiker ingår även i . I båda fallen ger deltagandet oss värdefulla kontakter på EU-nivå. bestämde tidigt att vi ville få in många perspektiv, och även få ta del av andra röster än de enklast tillgäng- liga och vanligast förekommande i samband med frågor kopplade till samhällets digitalisering. Mot denna bakgrund har vi beslutat att tillsätta Lilla kommissionen, expert- grupp med barn och ungdomar. Lilla kommissionen kommer att bestå av fyra pojkar och fyra flickor från hela , som kommer att vara våra särskilda framtidsexperter, och ge oss råd och inspel från sina ännu relativt paradigmbefriade perspek- tiv. I arbetet med att tillsätta Lilla Kommissionen har vi samarbetat med Webbstjärnan, ett initiativ inom .SE, som arbetar för att öka internetkunskapen hos svenska skolelever. Eleverna i Lilla Kom- missionen kommer att fungera som diskussionspartners och råd- givare till , och var och en av de unga kommissionärerna har som stöd en lärare vid den egna skolan, som assistent och bollplank. Intresset att medverka i Lilla Kommissionen har varit mycket stort, och responsen har varit överväldig- ande positiv. Ett första möte med Lilla kommissionen är planerat till maj. tillsatte regeringen en tolv personer stor yrkesverksam expertgrupp för . Expertgruppen har en stor bredd både avseende kompetens och intressen. Gruppens bredd stämmer väl med breda uppdrag med 22 sakområden inom nästan hela politiska fältet. Ett möte har hit- tills genomförts med gruppen. Därutöver har enskilda medlemmar i expertgruppen bidragit i arbetet för att ta fram rätt mätpunkter för den digitala agendan. 2 initiativ och förslag Analysföretaget har på uppdrag av Digitaliseringskommis- sionen genomfört en inventering av ett urval tidigare genomförda digitaliseringsinsatser1. Inventeringen begränsades till att omfatta för att säkerställa relevans av efterlämnade rekommendationer. Endast de rekommendationer som uppfattas vara av direkt relevans för och de sakområden som kommis- sionens uppdrag omfattar har inkluderats. Syftet med inventeringen är primärt att få en bild av förslag och idéer från tidigare initiativ. Betydelsen av en sådan har påtalats av olika aktörer och personer i omgiv- ning. Vi kommer att förhålla oss till resultatet av inventeringen i det fortsatta arbetet för att säkerställa att goda idéer som redan har vaskats fram inte glöms bort. Samtliga identifierade förslag eller rekommendationer redovisas i bilaga 2. har så långt som möjligt nedtecknat rekom- mendationerna utan att ändra de texter som ligger till grund för dessa. Rekommendationerna har listats, men inte sorterats eller vär- derats. Följande initiativ ingick i inventeringen: Råd för it-politiska frågor IT&Telekomföretagens rapport om digitala tjänster I detta kapitel redogörs övergripande för förslag och rekommenda- tioner som ovan aktörer lämnat. 1 Kartläggning av digitaliseringens aktörer och sammanfattning av lärdomar, dnr. N2012:04/2013/18. Regeringens it-politiska strategigrupp bildades genom ett regeringsbeslut. Gruppens mandat och verksamhet upphörde . Uppgiften var att arbeta rådgivande, pådrivande och samordnande med it-politiska frågor, såväl internt inom som externt mot övrig offentlig sektor och näringsliv. Strategigruppens arbete utgick ifrån två övergripande områden: En framtidsbild för it-samhället samt samordning och implemen- tering av it-politiken. Slutsatser för dessa områden hittas under punkten: Visionsarbete, samordning och rådgivning. Under gruppens mandatperiod behandlades dessa fokusområden: Tillgänglighet och tillit, Tillväxt, Miljö och ett ekologiskt hållbart samhälle, Vård och omsorg, Skola och lärande, Kultur samt Demo- krati, digitala klyftor och juridiken i informationssamhället. I slutrapporten för IT-samhället – Rekommendationer från Regeringens IT-politiska strategigrupp2 föreslås bland annat framtagandet av en gemensam vision om ett framtida önskvärt läge, med uppföljningsbara mål, en strategisk ansats för omvärldsanalys, uppföljning av it-Sveriges internationella konkurrenskraft samt ökad internationell närvaro. Den ansatsen finns , bland annat i form av den digitala agendan samt uppdraget till Digitaliserings- kommissionen. Gruppen föreslog också ett initiativ för att skapa samordning mellan offentliga aktörer, bland annat kring offentliga e-tjänster, med nationella kravspecifikationer. För arbetet med dessa frågor ansvarar E-delegationen som har till uppgift att stärka utvecklingen av e-förvaltningen och skapa goda möjligheter för myn- dighetsövergripande samordning. Strategigruppen lämnar också en rad rekommendationer kring tillgänglighet och it-infrastruktur, bland annat kring samverkan mellan fortsatt bredbandsuppbyggnad, spelregler för kommunikations- operatörer, samverkan mellan nätägare och planer för ökad yttäck- ning. Flertalet av dessa frågor ingår i Bredbandsforums uppdrag. På området Ett miljöanpassat informationssamhälle lämnas en rad förslag som kan anses vara relevanta även . En central punkt i rekommendationerna var att uppmuntra flexibla arbetsformer och virtuella möten, och att staten skulle ge sina bolag och myndigheter ett särskilt uppdrag att implementera en policy för virtuella möten, mäta resultat och erfarenheter av detta samt också redovisa antalet anställda som arbetar flexibelt. Här noterar vi att det finns N2006/8574/ITP. en agenda, IT för en grönare förvaltning3, som också är en beslutad insats i den digitala agendan. Den innehåller mål och rekommen- dationer inom områdena anskaffning, drift och användning samt möten och resor. Målgruppen är främst statliga myndigheter som lyder under den så kallade miljöledningsförordningen4. Strategi- gruppen föreslog också att en lämplig part skulle få till uppdrag att utveckla benchmarking inom området miljöteknik, med fokus på teknik som nyttjar it-lösningar, för att kunna rikta insatser inom området. På området vård och omsorg föreslås en samordnad nationell it- strategi för vård och omsorg, samt struktur och modeller för analys och uppföljning av effekterna. I avsnittet It i skola och lärande föreslår strategigruppen en tydlig vision och uppföljningsbara mål för informationssamhällets skola och lärande, samt en definition av moderna kunskapskrav och individuella mål som tydligt utvecklas i framtida läro- och kurs- planer. Vidare föreslogs att lärarutbildningarna skulle omformas och utvecklas för att motsvara informationssamhällets krav på utveck- ling och förnyelse, en nationell modell för kompetensutveckling av verksamma lärare samt gemensamma standarder för en nationell mjuk infrastruktur på skolområdet. Man rekommenderar också ökad samverkan mellan privata och publika aktörer, och mer stöd till spjut- spetsprojekt kring användning av ny teknik i den pedagogiska pro- cessen. Flera av de förslag som strategigruppen lämnar har för- verkligats genom privata initiativ eller i samverkan mellan privata och offentliga aktörer. På området It och kultur lämnar strategi- gruppen bland annat förslaget att minska den digitala klyftan med hjälp av unga som hjälper äldre förvärva praktiska it-kunskaper. Ett exempel på det är It-guide i , där unga flickor och pojkar med invandrarbakgrund undervisar äldre i internet- kunskap. Verksamheten drivs av organisationen , med ekonomiskt stöd från Internetfonden, kommun, All- männa Arvsfonden, , och . Inom området Demokrati, digitala klyftor och juridiken i informationssamhället rekommenderas utbildningsinsatser för ökad användning och ökad tillgång till datorer, i syfte att minska den digitala klyftan. Kam- panjen Digidel 2013 som drivs av 3IT för en grönare förvaltning – agenda för IT för miljön 2010-2015, N2010.25 (dnr. N2009/3482/ITP). 4Förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. struktur (.SE) har lyckats mobilisera ett stort antal partners, före- tag och enskilda eldsjälar, som på olika sätt arbetat för att öka det digitala innanförskapet och mäta resultaten därav. 2.2Råd för it-politiska frågor Regeringen tillsatte en arbetsgrupp i syfte att ge råd till regeringen i it-politiska frågor. Rådets förordnande gick ut . Arbetsgruppen var rådgivande till regeringen och ett forum för strategiska diskussioner mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden. Utifrån ett näringspolitiskt angreppssätt gav rådet perspektiv på lokal, regional och nationell nivå. har inte samlat sina rekommendationer i en slutrapport. De rekommendationer som sammanställts i material har därför hämtats ur tillgängliga mötesanteckningar. Det går därför inte i alla fall att fastslå om hela rådet står bakom förslagen. Ett stort antal av it-rådets rekommendationer och förslag handlar om högre utbildning, ur ett långsiktigt perspektiv. Bland det som diskuterats är bland annat hur fler ungdomar ska lockas till it- utbildningar och hur bilden av som it-nation ska stärkas. It- rådet föreslår också att it-support ska ses som en hushållsnära tjänst och att man bör verka för gemensamma funktioner och standarder inom exempelvis offentliga e-tjänster. Ett uppseendeväckande för- slag är att slå samman , , och till ett nytt universitet som under nya namnet Nobeluniversitetet ska få konkurrenskraft nog att hamna högt på internationella rankinglistor. har också velat se åtgärder för att öka antalet utländska studenter till svenska lärosäten samt incitament för att få dem att stanna och arbeta i efter avslutad examen. De föreslår också att lärosäten ska ersättas efter kvalitet istället för kvantitet för att uppmuntra utbildningar som efterfrågas av näringslivet, snarare än utbildningar som lockar många studenter. Företag och lärosäten bör också arbeta närmare varandra, anser rådet, som också vill se större rörlighet mellan näringsliv och forskning genom praktikplatser på företag. Dataslöjd och mediekritik bör införas inom , och lärarutbildningarna ska innehålla mer it. vill också att varje grundskoleelev får en skattesubventionerad dator som byts ut En tv-sänd datasåpa ska locka fler unga att välja it- utbildningar och it-jobb ska marknadsföras särskilt mot kvinnor. anser vidare att data av hög kvalitet inom offentlig sektor utnyttjas för dåligt, sitter fast i systemet och inte möter en öppen marknad med vad det innebär av konkurrens, förädling och innovation. De efterfrågar politisk handling, och flera konkreta steg har sen förslaget lades tagits på området, bland annat genom PSI-direktivet, samt initiativ som portal för öppna data. Även åtgärder för att minska det digitala utanförskapet har dis- kuterats. förefaller enigt i slutsatsen att man inte kan tvinga alla att ta del av kunskapssamhället, men att staten har ett ansvar för att erbjuda tillräcklig infrastruktur, tillräckligt bra marknads- förutsättningar och offentliga tjänster för att alla ska vilja använda dem. Ett användningsråd föreslås för att bättre fånga in behov och synpunkter från användare. Det förslaget har förverkligats i form av Användningsforum som bildades med 19 ledamöter från såväl privat som offentlig sektor5. Forumet ska peka ut utvecklings- och förbättringsprocesser som har ett användarperspektiv och där användartester finns med i processen. Deras arbete ska komplettera det övriga it-politiska arbetet som pågår, inom e-förvaltning, natio- nell e-hälsa och funktionshinderspolitiken. verkade –2009. Rådet till- sattes för att fördjupa kunskaperna och bredda det offentliga sam- talet om vad som krävs för att ska hävda sig väl i en värld präglad av fortsatt snabb globalisering. Den idémässiga grunden är att globalisering är något önskvärt och hoppingivande. Men skärpt global konkurrens kan också öka risken för jobb- och företagsutflyttning och därmed vidgade klyftor i vårt land. Rådet bestod av 22 före- trädare för näringslivet, arbetsmarknadens parter, akademin, kulturen och politiken. Ett kansli gav stöd till rådet. 36underlagsrapporter samt två slutrapporter6. arbete skiljer sig från övriga tre aktörer som ingår i kartläggningen i det att fokus inte huvudsakligen inriktades mot it-frågor och it-politik. Vi har ändå valt att ta med Globali- 5http:///sb/d/16159/a/194110 6http:///sb/d/8616 seringsrådets arbete eftersom här finns en rad rekommendationer och förslag som är relevanta ur per- spektiv. Bland rådets förslag finns fler och bättre digitala läromedel i skolan och en ökad användning av nätpedagogik – e-learning. Ett förslag är en uppbyggnad av stora datasystem med digitalt lagrade lärresurser i skolans samtliga ämnen för samtliga skolår, anpassade till gällande kursplaner och mål för undervisningen. För att säkra anställningsbarheten genom hela yrkeslivet föreslås individuella kompetenskonton för vuxna som staten medfinansierar genom avdragsrätt eller direkta bidrag. Den digitala infrastrukturen om- nämns som en avgörande förutsättning för tillväxt, och för att ut- öka kapaciteten anser de att statliga satsningar vid sidan av de pri- vata är motiverade. I föreslås bland annat en enklare hantering av näringslivsärenden och att det bör inrättas en särskild digital företagsportal på lokal, regional och nationell nivå, med alla resurser som kan knytas till exempelvis tillståndsgivning vid före- tagsstart. valde att lyfta fram rapporten tala tjänster som lyfter Sverige7 som ett underlag att beakta för fortsatt arbete kring digitaliseringen även om rapporten inte härrör från en offentlig verksamhet, utan tagits fram inom ramen för en branschorganisation. Rapporten som IT&Telekomföretagen tagit fram bygger på marknadsanalyser, forskningsrapporter och inter- vjuer med 22 representanter från tjänsteföretag och organisationer. I rapporten föreslås ett särskilt internationaliseringsprogram riktat mot små, digitala tjänsteföretag, och att program, handels- delegationer och exportsatsningar bör anpassas till dessa företag. är ofta små och rörliga, så kallade micro multi- national, och har annorlunda export- och marknadsvillkor än stora företag, vilket bör spegla utformningen av exportinsatser. I frågor där offentlig sektor har särskild betydelse föreslås till exempel främjandet av mötesplatser där små, digitala tjänsteföretag kan presentera sina idéer för offentliga upphandlare. man att samtliga statliga myndigheter ska ha ansvariga kontakt- personer med uppgift att främja vidareutnyttjande av öppna data i enlighet med Lag om vidareutnyttjande av handlingar i den offent- liga förvaltningen (20110:566). Flera av förslagen handlar om kapitalförsörjning för startup- företag. De förespråkar mer samverkan mellan startup-företag och stora företag med omfattande strukturkapital, en modell som är vanlig i exempelvis , . Modellen sägs gynna större företags innovationsprocess samt göra start-ups mer attraktiva för investerare. Regeringen bör också uppmuntra investeringar genom riktade riskkapitalavdrag för affärsänglar, samt uppmuntra aktiva investerare som utöver kapitaltillskott också tillför stöd för bolags- byggande, kontaktnät samt stöd vid internationalisering och export. Ett annat område där flera förslag lämnas är innehåll och upp- hovsrätt. Rapportförfattarna vill gärna se en statlig myndighet med uppdrag att granska att svenska myndigheter följer PSI-lagen, och att tillsynen har sanktionsverktyg. Regeringen bör också verka för att goda exempel sammanställs som påvisar den breda samhälls- nyttan med att tillgängliggöra. Författarna hävdar att tillgång till öppna data driver innovation och tillväxt, leder till ökad transparens och effektivitet samt är ett viktigt förvaltningsutvecklingsverktyg.