sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — 13.Vad har bestämmelserna om förnyad bevisupptagning i hovrätten inne- burit när det gäller förekomsten respektive handläggningen av prelimi- närfrågor i hovrätten? 14.Hur vanligt är det med förnyad bevisupptagning i hovrätten och hur vanligt är det att det sker i form av rena omförhör (alltså ett helt nytt förhör i hovrätten av en vid tingsrätten hörd person)? 15.Hur vanligt är det att det brister i tingsrättens indexering? 16.Vad har dessa brister inneburit för hovrätten? 17.Har de nya reglerna om bevisupptagning inneburit några andra konse- kvenser för hovrätten från resurssynpunkt? 18.Hur använder sig hovrätten av möjligheten till hänvisning till handlingar och inspelade förhör? Vad har möjligheten inneburit för hovrättens ar- bete ur ett resursperspektiv? 19.På vilket sätt har de förändrade bestämmelserna om tilltrosbevisning på- verkat hovrättens arbete? 20.Vilka konsekvenser har det utvidgade kravet på prövningstillstånd i hov- rätten inneburit för hovrätten från resurssynpunkt? 21.Hur handläggs PT-frågorna vid hovrätten (av vem, skriftväxling, för- handling, uppspelning av förhör i samband med föredragning etc.). 22.Kan man se någon förändring i parternas processföring i hovrätten till följd av EMR-reformen? 23.Kan man i hovrätten se att parterna har varit mer noggranna/fullständiga i tingsrätten som en följd av reformen? 24.Har andelen brottmål som avgörs av hovrätten på handlingarna/i den tilltalades utevaro förändrats? 25.Har domstolen förändrat sin organisation/arbetssätt på grund av EMR? Vilket förberedelsearbete ligger bakom förändringarna? Har arbetet do- kumenterats (bifoga gärna)? 26.Planerar domstolen att genomföra någon egen utvärdering, översyn, för- ändring av organisationen eller liknande på grund av EMR? 3 (3) 27.Hur har arbetsuppgifterna för de olika personalkategorierna och arbets- fördelningen mellan dem förändrats genom reformen (utöver vad som framkommit genom svaren på de tidigare frågorna)? 28.Har EMR-reformen inneburit någon påverkan på domstolens totala per- sonalbehov och i så fall på vilket sätt? 29.Hur tror ni att förhandlingstiderna kommer att påverkas på grund av de förändringar som EMR medför? 30.Hur tror ni att omloppstiderna kommer att påverkas på grund av de förändringar som EMR medför? 31.Hur anser ni att domstolens behov av resurser påverkas av de förändringar som EMR medför? 32.Finns det något inslag i EMR-reformen som inte har berörts i enkäten som påverkar domstolen ur ett resursperspektiv? 1 (1) Rekommendationer angående inspelning av förhör Kontrollera att rätt person spelas in och att denne fyller ut bilden så att händerna och huvudet syns. Kontrollera bilden med jämna mel- lanrum. Om personen t.ex. rör sig mycket; zooma ut något. Vid syn; zooma in föremålet/ skadan. Om en förhörsperson visar något på t.ex. en karta bör det do- kumenteras på lämpligt sätt. Se till att ingen störande ljus- källa finns bakom förhörspersonen, t.ex. ljus från ett fönster. Kontrollera att mikrofonen är riktad mot förhörspersonen. Kontrollera ljudstapeln fortlöpande. Be vid behov personen flytta sig närmare mikrofonen eller använd s.k. mygga. Kontrollera också att inspelningens ljudnivå för frågeställare och för- hörsperson är någorlunda lika. Kontrollera att ingen störande ljud- källa finns – använd gärna ljudlö- sa tangentbord. Vid tolkning, kontrollera att den svenska översättningen spelas in. Vid t.ex. simultantolkning till annat språk kan tolkens mikrofon behöva stängas av/flyttas. Indexera eller påbörja nytt förhör vid övergång till klart avskiljbara delyrkanden/händelser. Namnge in- dexeringen/förhöret så att det fram- går vad som behandlas. En åtalspunkt: Finns det klart åtskil- da delgärningar, såsom vid grov kvinnofridskränkning; indexera vid övergång till ny delgärning, eller på- börja nytt förhör. Flera åtalspunkter: När förhöret över- går till en ny åtalspunkt ska helst en ny inspelning påbörjas. Annars ska pågående inspelning indexeras. Om man under ett förhör åter- kommer till en tidigare behandlad åtalspunkt; indexera med angivande av åtalspunkt och gör tillägg i in- spelningens namn. Mål med fler än två frågeställare: Index- era när en ny frågeställare inleder sina frågor. Indexet behöver inte namnges. Spela endast in en person per in- spelning. Vid långa förhör; påbörja ny inspel- ning efter omkring en timmas in- spelning. Namnge en indexering/inspelning så att åtalspunkt/delgärning fram- går, t.ex. åp 1 eller, när det finns flera stämningsansökningar, stmn. , åp 1. Box 2223, 550 02 Besöksadress: Hovrättsgränd 4 Telefon: Fax: Expeditionstid: 09.00-16.00 Tabell 1 Antal avgjorda brottmål med ensam domare, tingsrätt Tabell 2 Antal avgjorda övriga tvistemål med tre domare, tingsrätt Tabell 3 Antal inställda möten, tingsrätt 1Målkategorier i tingsrätt: Övriga tvistemål, FT-mål och fastighetsmål Tabell 4 Antal avgjorda mål med huvudförhandling, tingsrätt 1Målkategorier i tingsrätt: Övriga tvistemål, FT-mål och fastighetsmål Tabell 5 Genomsnittlig huvudförhandlingstid i timmar, tingsrätt 1Målkategorier i tingsrätt: Övriga tvistemål, FT-mål och fastighetsmål Tabell 6 Genomsnittlig mötestid (samtliga mötestyper), tingsrätt 1Målkategorier i tingsrätt: Övriga tvistemål, FT-mål och fastighetsmål 1Inkomna mål i hovrätt/avgjorda mål vid tingsrätt genom dom och utslag 2Målkategorier i tingsrätt: Övriga tvistemål, FT-mål och fastighetsmål Tabell 1 Antal inställda möten, hovrätt 1Målkategorier i hovrätt: Tvistemål exklusive familjemål Tabell 2 Genomsnittlig huvudförhandlingstid i timmar, hovrätt Tabell 3 Antal avgjorda mål efter föredragning och dom, hovrätt Tabell 4 Antal avgjorda mål efter huvudförhandling och dom, hovrätt Tabell 5 Genomsnittlig omloppstid till PT-beslut i månader -0,8 -1,5 -0,5 -0,2 -0,1 -0,9 -0,6 -0,1 -0,5 -4,2 -0,1 -0,3 -2,3 -0,8 -0,4 -0,4 -0,6 -0,4 -0,4 Tabell 6 Andel mål med beviljat prövningstillstånd Tabell 7 Andel familjemål med beviljat prövningstillstånd Tabell 8 Antal målsägande (att höras) i inkomna brottmål och antal vittnen i inkomna brottmål och tvistemål, hovrätt **+/;;"<=;> ? 182 32 Närvarande genom ombud Målet ropas på och närvaron kontrolleras. Sid 1 (8) Aktbilaga 19 Mål nr Ordföranden redogör kortfattat för vad som förekommit i målet och syftet med dagens sammanträde. Målet gås igenom och parterna kompletterar sin talan i enlighet med vad som framgår av processlägesöversikten, se nedan. Per Ståndaktig ger in handlingar, aktbil. Det antecknas att får en kopia av aktbil. Ordföranden efterhör om det finns förutsättningar att nå en förlikning. Det konstateras att förutsättningar att nå en förlikning saknas. Rättens sammansättning diskuteras. uppger att bolaget begär att målet avgörs av fullsutten rätt. ska komma in med uppgift om a)uppdragsbekräftelsen (aktbil. 2) från mottogs samt b)vilka handlingar som var bilagda bekräftelsen då den översändes. 2.Tjänstebolaget AB ska inkomma med slutlig och samlad bevisuppgift med besked om bevistema och i förekommande fall förhörstema för vart och ett av de åberopade bevisen. 3.Penningbolaget AB ska inkomma med slutlig och samlad bevisuppgift med besked om bevistema och i förekommande fall förhörstema för vart och ett av de åberopade bevisen. 4.Tingsrätten meddelar, i enlighet med 42 kap. 15 a § , att förberedelsen ska anses avslutad . Tid för huvudförhandling bokas med ombud och ställ- företrädare. Parterna kallas till huvudförhandling i tingsrättens lokaler, att inställa sig genom behörig ställföreträdare eller ombud vid äventyr av tredskodom. Ovanstående tidsplan är upprättad i samråd med parterna. Enligt 42 kap. 6 § åligger det parterna att fortlöpande kontrollera att tidsplanen kan hållas såvitt gäller dem och deras bevisning. Om en part bedömer att tidsplanen inte kan hållas ska detta genast anmälas till rätten. Orsaken till dröjsmålet bör också anges samt vad som har gjorts och vad som kan göras för att målets avgörande inte ska fördröjas. Observera att om en part inte följer tidsplanen eller om parten inte genast underrättar rätten om att tidsplanen inte kan följas kan detta vägas in vid fördelningen av rättegångskostnadsansvaret enligt 18 kap. 6-8 §§ . Tingsrätten erinrar om att anstånd inte kommer beviljas utan särskilda skäl eftersom tidsplanen nu har bestämts i samråd med parterna. Sammanträdet förklaras avslutat. Parterna har avtalat om uthyrning av personal och kommit överens om att och skulle utföra uppdraget. började arbeta hos Penningbolaget och . skickades en faktura (nr 1803) för arbete . fakturerades och arbete (faktura nr 1971). Käromålet bestrids i dess helhet. ränta enligt 4 och 6 §§ räntelagen från dag för delgivning av stämningsansökan, , till dess betalning sker. Yrkar ersättning för rättegångskostnader Yrkar ersättning för rättegångskostnader med belopp som kommer att anges med belopp som kommer att anges Mellan parterna har träffats muntligt avtal enligt översänd uppdragsbekräftelse, aktbil. Då mottagande av uppdrags- bekräftelse skett utan att Penningbolaget reagerat mot innehållet har avtal slutits. Notera att orderdatum på aktbil. 2 är felaktigt pga. skrivfel och ska rätteligen vara . Tjänstebolaget har till Penningbolaget ställt avtalad och av Penningbolaget godkänd personal till förfogande. Uthyrd personal har utfört avtalat arbete för Penningbolaget. Tjänstebolaget har för det utförda arbetet begärt ersättning i enlighet med avtal om inkl. moms. Den begärda ersättningen har inte till någon del betalats av Penningbolaget. Någon muntlig överenskommelse om betalning enligt vad Penningbolaget hävdar har inte förekommit. Det bestrids att det varit några kontakter mellan parterna med anledning av uppdrags- bekräftelsen. I vart fall har Penningbolaget inte bestritt bekräftelsen med angivande av en betalningsmodell om av fakturerat belopp. Det har inte förelegat brister eller felaktigheter i arbetet. Om det förelegat några sådana har de berott på den bristande informationen från Penningbolaget. I första hand har parterna muntligen kommit överens om ersättning för utfört arbete motsvarande av vad Penningbolaget skulle komma att fakturera slutkunden i arvode. Betalning skulle ske efter leverans och fakturering till slutkund. Någon fakturering från slutkund har inte kunnat ske, varför Penningbolaget inte är skyldigt att betala. Det är riktigt att och varit på Penningbolaget och arbetat den tid som anges i fakturorna. inkl. moms är skäligt i och för sig för det utförda arbetet. I andra hand har arbetet inte utförts på avtalat sätt. och har inte varit självgående.Tjänstebolaget har inte rätt att ta betalt för något som inte levererats. och är ekonomer. Det är riktigt att och kand. och har arbetat med hade de formella kvalifikationer som de bokföring och redovisning samt som hade dock inte arbetat eftersom han arbetat som ekonomichef som egen företagare och ekonomichef. Det är riktigt att Penningbolaget träffade och vid en intervju. Det stämmer dock inte att Penningbolaget intervjun och innan uppdraget påbörjats och kom överens om att testa Penningbolaget att börja arbeta efter en Under alla förhållanden har Det bestrids att reklamation gjorts för Penningbolaget reklamerat det påstådda felet i utfört uppdrag . fick Stark en bekräftelse från Penningbolaget på att Snitsig och hade blivit godkända varefter hon skickade en uppdrags- bekräftelse till Penningbolaget. Uppdraget omfattas av Allmänna Bestämmelser Det bestrids att arbetat med ett och samma uppdrag – det var rätteligen tre större uppdrag. Reklamation av hennes arbete borde ha skett Först , , sa Penningbolaget att hon hade gjort vissa fel men uppgav att hon hade rättat till det bra. Ingen reklamation har skett sa Penningbolaget att hon inte var välkommen att arbeta där längre. Reklamation av arbete skulle ha gjorts . gjordes en reklamation. arbetade parallellt med annan anställd i början. Sedan arbetade han självständigt och fick hand om problembolag. fick ingen introduktion i bokföringssystemet trots att han hade anmält att han inte arbetat med det förut. påtalade Per Ståndaktig att hans arbete måste gå lite fortare. De var dock överens om att behövde en introduktionsperiod. Kort efter detta ringde och sa att inte var välkommen att arbeta hos Penningbolaget längre. eller har inte fått någon introduktion eller information från Penningbolaget i anslutning till att de påbörjade sitt uppdrag. Enligt fick hon inte fråga någon annan om hjälp utan hon skulle e-maila en specifik person på företaget om hon hade frågor. Kursen och gick hade inte någon betydelse för det arbete de skulle utföra. Efter meddelade Penningbolagets företrädare att de inte var nöjda med det utförda arbetet och att de inte önskade ytterligare tjänster. bestred Penningbolaget faktura nr 1803. Faktura nr 1971 bestreds . utförde arbetet felaktigt. Hon fick göra om arbetet. Hon satt med ett och samma uppdrag somnormalt ska ta . Per Ståndaktig var tvungen att göra om hennes arbete. Per Ståndaktig sade till på Tjänstebolaget att Penningbolaget inte önskade fortsätta uppdraget. skulle meddela detta. kom dock tillbaka och trodde att hon skulle fortsätta arbeta. arbetade i tre eller med något Penningbolaget kunde fakturera för. Per Ståndaktig förklarade vid ett samtal för honom att bolaget inte skulle kunna fakturera för hans arbete. Han försökte till men det fungerade inte. Penningbolaget hade ett möte med som började med om både och . Penningbolaget har haft en tillräcklig introduktion för och enligt följande. Genomgång av IT-miljön, vilket tog totalt ca en halv dag och bestod av lösenord, inloggningsuppgifter i Citrix-miljö och byråstöd. administration, vilket tog ca till . Den senare introduktionen ledde Per Ståndaktig. Penningbolaget använder bokföringsprogrammet som är extremt enkelt. En introduktion i det programmet behövs inte om man har erfarenhet av bokföring. och har fått stöd av Penningbolaget och ställt många frågor till de anställda. gick dessutom dubbelt vilket inte är standard. Någon övrig introduktion kan inte efterfrågas när man arbetar som konsult. Om och inte kunde arbeta pga. att de inte fått någon introduktion borde de ha reklamerat det direkt till Penningbolaget. Kursen och gick tillsammans med övriga anställda på Penningbolaget behandlade program som används för mer avancerat arbete om bokslut och skatt. Sannolikt dagen efter att uppdragsbekräftelsen mottogs ringde Penningbolaget på Tjänstebolaget och påtalade att det inte var överenskommet om fast pris. sade vid detta samtal att det angavs ett fast pris i uppdragsbekräftelsen enligt bolagets policy om hur resurserna planeras internt. skickade Per Ståndaktig ett e-mail till och bestred fakturorna, se aktbil. bestreds betalningsmodellen genom brev till Stora inkassobolaget , se aktbil. med PLA och frågor vid kontakt med tingsrätten Sammanställning med frågor inför muntlig förberedelse i de gemensamt handlagda målen T 000A-12 Käranden ./. Svaranden A och T 000B-12 Käranden ./. Frågor till parterna, se sida 9. Systrarna käranden och svaranden A har båda ägt andelar i fastigheten X 1:1. avtalade de om överlåtelse av kärandens ideella andel av fastigheten till svaranden A. undertecknade parterna ett köpekontrakt, i vilket anges att käranden ska behålla en areal om 20 000 kvm avstyckat som fritidshustomter. Vidare anges att tre tomter ska avstyckas i en första omgång, enligt ritningar på en till kontraktet bifogad karta och att en fjärde tomt ska avstyckas efter avtal med köparen. lät parterna göra ett tillägg till kontraktet, av vilket bl.a. framgår att avstyckning av tre tomter genomförts. Tillägget omfattar även anvisningar kring avstyckningen av den fjärde tomten. De tre fastigheterna som avstyckats betecknas X 1:3, 1:4 och 1:5. undertecknade parterna även ett köpebrev, av vilket framgår att överlåtelseobjektet är 5/24 av fastigheten X 1:1 samt att fastigheten överlåts mot en symbolisk köpeskilling om . I köpebrevet intogs inte köpekontraktets skrivning om att säljaren skulle behålla 20 000 kvm avstyckat som fritidshustomter. Efter köpebrevets undertecknande har svaranden A sökt och beviljats lagfart för stamfastigheten X 1:1 samt för de avstyckade fastigheterna X 1:3, 1:4 och 1:5. Svaranden A har därefter skänkt en av dessa fastigheter, X 1:4, till brodern svaranden B. Mål T 000A-12 Käranden ./. Käranden har yrkat att tingsrätten: 1.fastställer att i kontrakt av avseende fastigheten X 1:1 samt i tillägg till detta av , angivet och undantaget markområde, dvs. fastigheterna X 1:3, 1:4 och 1:5 samt ytterligare ett markområde om 4 000 kvm å fastigheten X 1:1 inte innefattas av svaranden A:s köp av kärandens andel av X 1:1 samt 2.vid vite förpliktar svaranden A att genast och utan vederlag avträda och till käranden överlåta fastigheterna X 1:3, 1:5 samt ytterligare ett markområde om 4 000 kvm å fastigheten X 1:1, alternativt att tingsrätten 3.förpliktar svaranden A att genast utge till käranden motsvarande värdet av ovanstående fastigheter och mark, jämte ränta på beloppet enligt 4 och 6 §§ räntelagen från till dess betalning sker. Svaranden A har yrkat att tingsrätten: 1.avvisar kärandens fastställelseyrkande. För det fall att avvisning inte sker har hon bestritt yrkandet i dess helhet. 2.avvisar kärandens yrkande om att svaranden A ska förpliktas att till käranden överlåta fastigheterna X 1:3, 1:5 samt ytterligare ett markområde om 4 000 kvm å fastigheten X 1:1. För det fall avvisning inte sker har hon bestritt yrkandet i dess helhet. Svaranden A har vidare bestritt kärandens yrkande om att svaranden A ska förpliktas att till käranden utge 575 000 jämte ränta. Käranden har bestritt svaranden A:s yrkanden om avvisning. Mål T 000B-12 Käranden ./. Käranden har yrkat att tingsrätten fastställer att käranden har bättre rätt än svaranden B till fastigheten X 1:4. Svaranden B har bestritt yrkandet. Samtliga parter har även yrkat ersättning för sina rättegångskostnader. I avtalet om överlåtelse av kärandens andel av fastigheten X 1:1 har parterna avtalat att ett område om 20 000 kvm, motsvarande fastigheterna X 1:3, 1:4, 1:5 samt ett ytterligare område om 4 000 kvm, inte ska innefattas i köpet och att parterna ska samverka för att fastighetsbildning i enlighet med avtalet ska ske på så sätt att markområdena utan vederlag tillförs käranden på grund av avtalet. Parterna har haft rätt att självständigt förfoga över det undantagna markområdet eftersom svaranden A varit civilrättslig ägare till 19/24 genom medan resterande 5/24 ägdes av käranden. Partsavsikten var att de undantagna markområdena vederlagsfritt skulle tillföras käranden. Detta var en absolut förutsättning för överenskommelsen om överlåtelse samt för den symboliska köpeskillingen om . kom dock av förbiseende inte att innehålla en upprepning av villkoren om undantagna markområden. Parternas avtal om köp av X 1:1 innehåller inte en utfästelse om framtida överlåtelse. Villkoret om undantaget markområde är att betrakta som en inskränkning av köpets omfattning och är ett enligt praxis godtaget sätt att avtala vid fastighetsförsäljning. I köpebrevet anges dessutom att överlåtelsen avser X 1:1 och inte X 1:3-1:5, vilka var under bildande. Efter köpebrevets undertecknande har svaranden A med stöd av köpebrevet beviljats lagfart inte bara för stamfastigheten utan också för de fastigheter som enligt avtalet tillkom käranden. Svaranden A har trots uppmaning vägrat att medverka till fullföljd av avtalet och att det rätta förhållandet registreras. Ovisshet råder därför om rättsförhållandet och denna ovisshet länder käranden till förfång. Svaranden A ska på grund av avtalet förpliktas att fullfölja detsamma genom att utan ytterligare ersättning överlåta fastigheterna X 1:3 och 1:5 samt ytterligare ett markområde om 4 000 kvm på fastigheten X 1:1 till käranden. Svaranden A har genom att bryta mot parternas avtal på sätt som angetts ovan orsakat Käranden skada uppgående till i vart fall yrkat belopp. Hon ska därför alternativt ersätta Käranden Jonassen för den uppkomna skadan. Om svaranden As avvisningsyrkande Kärandens fastställelsetalan går ut på att fastställa att parternas avtal inte har den rättsföljden att svaranden A genom avtalet blivit ägare till vissa angivna markområden. Den faktiska konsekvensen av att detta rättsförhållande inte består är att käranden inte är betagen sin äganderätt till aktuella markområden. Vad gäller yrkandet om förpliktelse för svaranden A att överlåta aktuella fastigheter/markområde till käranden är yrkandet, vid bifallande dom, möjligt att uppnå genom vitesföreläggande. Fastigheten X 1:4 (Svaranden B) Svaranden A har skänkt kärandens fastighet X 1:4 till svaranden B. Svaranden B har i ond tro tillägnat sig samt ansökt om och beviljats lagfart för fastigheten. Svaranden B har nekat till att medverka till att det rätta förhållandet registreras. Ovisshet råder därmed om rättsförhållandet. Eftersom ovissheten länder käranden till förfång ska tingsrätten fastställa det rätta förhållandet. Kärandens fastställelseyrkande är enligt sin lydelse begränsat till att avse endast fastställelse av det faktiska förhållandet att ett avtal av visst innehåll slutits mellan käranden och svaranden A. En förutsättning för att en talan ska anses avse ett rättsförhållande i 13 kap 2 § mening och inte ett sakförhållande är att kärandens talan uttryckligen anknyter till minst en rättsföljd, vilket kärandens talan inte gör. Att fastställa innehållet i köpekontraktet av saknar vidare intresse, eftersom svaranden grundar sitt förvärv av fastigheten X 1:1 på köpebrevet av . Kärandens ifrågavarande talan kan därför inte heller av denna anledning upptas till prövning. Kärandens yrkande om att svaranden A ska förpliktas att överlåta fastigheterna X 1:3, 1:5 samt ytterligare ett markområde om 4 000 kvm å fastigheten X 1:1 är inte tillåtet, eftersom ett bifallande domslut inte skulle vara exigibelt. Bemötande av kärandens grunder för talan Parterna har inte avtalat på sätt som påstås. Svaranden A har enligt köpebrevet gjort ett giltigt förvärv av kärandens andelar i fastigheten X 1:1. Av köpebrevet framgår att käranden förbehållslöst överlåtit fastigheten till svaranden A. (Enligt svaranden A:s uppfattning som kompensation för att käranden tidigare mottagit för sin dåvarande andel [1/24] i fastigheten utan att medverka till att köpebrev upprättades). Köpekontraktet grundar ingen rätt för käranden till fastigheterna X 1:3 och 1:5 eller till ett markområde om 4 000 kvm å fastigheten X 1:1. Köpekontraktet ger inte heller käranden någon rätt till ersättning. Parterna hade inte rätt att förfoga över fastigheten När köpekontraktet av undertecknades var parterna inte ensamma lagfarna ägare till samtliga fastigheten. De kunde därför inte heller ensamma förfoga över de tomter som enligt köpekontraktet skulle avstyckas. Överenskommelsen om tomterna är därför ogiltig och grundar ingen rätt för käranden till tomterna. Villkoret om undantaget måste upprepas i köpebrevet. Villkoret om undantaget markområde i köpekontraktet utgör dessutom ett villkor som måste upprepas i köpebrevet för att vara giltigt. Villkoret är en utfästelse om framtida överlåtelse Målsättningen att käranden skulle erhålla tomterna är vidare att anse som en utfästelse om framtida överlåtelse om fast egendom, vilken inte uppfyller formkraven i jordabalken. Det innebär att överenskommelsen om tomterna varken är bindande eller kan utgöra grund för skadeståndsskyldighet. Han bestrider att svaranden A inte var att anse som rättmätig ägare till fastigheten X 1:4 när hon överlät denna till honom och gör samma invändningar som svaranden A när det gäller vad som avtalats mellan henne och käranden. Han har under alla omständigheter förvärvat fastigheten X 1:4 på sätt som jordabalken föreskriver. Han är därmed såväl civilrättslig som lagfaren ägare till fastigheten. Svaranden B förvärvade X 1:4 i gåva av svaranden A i enlighet med gåvobrev daterat . Såvitt svaranden B kände till för gåvan var svaranden A såväl civilrättslig som lagfaren ägare till fastigheten i fråga. Han var alltså inte i ond tro.