sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — I databas finns en sammanställning av ett antal variabler som syftar till att möjliggöra longitudinella studier inom arbetsmarknads- och sjukförsäkringsområdet.5 Databasen är ofta den källa som används för att genomföra registeranalyser av- seende utredningens målgrupp. För att få en uppskattning av antalet unga som varken arbetar eller studerar introducerades i betänkandet Unga utanför en beräknings- modell baserad på registerdata.6 Modellen baseras på databas , i vilken det, , fanns uppgifter om samtliga personer som varit folkbokförda i landet åren 1990–2001. Utredningen definierade indikatorn unga utanför genom att använda individens inkomstuppgifter. De personer som hade inkomster under de normala inkomstnivåerna från hel- eller deltidsstudier, värnpliktstjänstgöring, sjukskrivning, pension, föräldra- ledighet, lönearbete eller arbetslöshetsersättning kategoriserades tillhöra målgruppen. I denna ingick även de individer som hade löneinkomster, arbetslöshetsersättning, sjukersättning och pension som inte översteg ett basbelopp. Personer som mottog handikapp- ersättning eller föräldrapenning exkluderades. Även de som hade 5LISA är en förkortning av Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbets- marknadsstudier. Föregångare till denna var databasen , En longitudinell databas kring utbildning, inkomst och sysselsättning 1990–2002, vilken användes i utredningen utanför. 6SOU 2003:92 Unga utanför. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering normala inkomster från värnpliktstjänstgöring exkluderades. För personer med studiemedel sattes inkomstgränsen vid en sådan nivå att både hel- och deltidsstuderande exkluderades. Om motsvarande definition används för perioden –2010 framkommer att andelen unga som varken arbetar eller studerar varierar mellan åtta och . Kvinnor saknar, enligt denna definition, i något högre grad arbete och utbildning i början av perioden. Dock tycks andelen unga kvinnor som varken arbetar eller studerar konvergera med andelen män . Diagram 5.1 Andelen unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–enligt definitionen i betänkandet Unga utanför Källa: (2013). Treårig definition använd av Även ett antal myndigheter har använt registerdata för att på mot- svarande sätt fånga antalet unga som varken arbetar eller studerar. är framför allt den myndighet som i ett flertal rappor- ter använt indikatorn. Indikatorn är oftast konstruerad på samma sätt som beskrivits ovan, dock varierar nivån på inkomstgränsen och antal år som observeras i olika rapporter.7 I vissa analyser sätts gränsen vid ett basbelopp medan inkomstgränsen 7 T.ex. (2006) Social rapport , ; (2010) Social rapport , . Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering i andra analyser av unga som varken arbetar eller studerar utgörs dels av de som var ekonomiskt inaktiva, dvs. de som haft arbets- inkomster som understigit 0,5 basbelopp , dels av de i alternativ försörjning, dvs. de som hade arbetsinkomster som understiger 0,5 basbelopp två av tre på varandra följande år.8 Den senare definitionen har haft syftet att ringa in en grupp som har betydande etableringssvårigheter. Genom att definiera unga som varken arbetar eller studerar på detta sätt undanröjs ett antal problem, bland annat att indikatorn också fångar de unga som t.ex. tillfälligt reser eller studerar utomlands. Enligt denna snävare defini- tion framkommer att antalet unga som varken arbetar eller studerar varierar mellan –2010, vilket framgår av nedanstående diagram. Det framkommer ingen större skillnad mellan andelen män och kvinnor enligt denna definition. Diagram 5.2 Andelen unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–enligt den treåriga definitionen Källa: (2013). 8 (2010) Social rapport , , s. 74. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering och Temagruppen Unga i arbetslivets indikator har i ett flertal rapporter använt indikatorn unga utanför eller unga som varken arbetar eller studerar.9 Inledningsvis genomförde myndigheten en studie där syftet var att under- söka tillförlitligheten i de studier som använt registerbaserade in- komster för att definiera och analysera ungdomar med svag för- ankring på arbetsmarknaden.10 Mot bakgrund av de resultat som framkommer i denna intervjuundersökning konstaterar myndigheten att beräkningen av andelen unga utifrån registerbaserade inkomster har en risk att överskatta andelen unga med svag förankring på arbetsmarknaden.11 Resultatet från undersökningen visar att när ungdomarna själva tillfrågades om storleken på sina inkomster angav en högre inkomst än den de hade enligt de register- baserade uppgifterna.12 Men framför allt har i rollen som projekt- ägare av Temagruppen unga i arbetslivet, dvs. ett projekt finansierat av Europeiska socialfonden, och i samarbete med Arbetsförmed- lingen, , , , Kom- muner och Landsting samt Communicare, utvecklat en modell för registeranalyser av unga som varken arbetar eller studerar.13 presenterades de första beräkningarna av antalet unga som varken 9I Fokus 08 – En analys av ungas utanförskap definieras indikatorn som de personer som utefter registerbaserade data inte har arbetsinkomster över ett basbelopp och som inte har haft något studiemedel (varken lån eller bidrag). Med arbetsinkomst avses här inkomst av förvärvsarbete, näringsverksamhet samt ett flertal inkomstberoende ersätt- ningar vid sjukdom och föräldraledighet. Personer som mottagit värnpliktsersättning exklu- deras från gruppen ((2008) FOKUS 08 – En analys av ungas utanförskap, 2008:9, , s. 207). I Fokus 11 – En analys av ungas bostadssituation, använder också indikatorn unga som varken arbetar eller studerar. Här definieras indikatorn på ett något annat sätt, dvs. utifrån den modell som Tema- gruppen Unga i arbetslivet under tagit fram ((2012) FOKUS 11 – En analys av ungas bostadssituation, 2011:4, , s. 138 ff). 10Ungdomsstyrelsen (2005) FOKUS 05 – En analys av ungas etablering och egen försörjning, 2005:10, , s. 117 ff. 11Enkäten omfattar ett urval på 600 ungdomar. Resultatet baserar sig på svar från 311 ung- domar som enligt registerstudier definierades som unga utanför i rad. 12Orsakerna till att inkomsterna i realiteten var högre kan variera, t.ex. att ungdomarna har arbetat svart, transfereringar inom familjen, utlandsarbete etc ((2005) FOKUS 05 – En analys av ungas etablering och egen försörjning, 2005:10, , s. 143). 13Temagruppen unga i arbetslivet är en av fem temagrupper som –2013 ska samla kunskaper och erfarenheter från projekt inom Europeiska socialfonden. Tema- gruppen Unga i arbetslivet samlar och sprider kunskaper och erfarenheter från Europeiska socialfondens arbetsmarknadsprojekt som är riktade till unga. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering arbetar eller studerar enligt denna modell.14 Till skillnad från tidi- gare registeranalyser av de unga som varken arbetar eller studerar innebär Temagruppens modell att indikatorn definieras så att den också omfattar de unga som t.ex. är föräldralediga eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Modellen syftar till att fokusera på ungas aktivitet/inaktivitet till skillnad från andra registerbaserade definitioner som huvudsakligen speglar ekonomisk utsatthet. Modellen har fått stort genomslag i debatten och har också används av olika myndigheter för att analysera målgruppen.15 Se vidare bilaga 4 för utredningens kommentarer avseende modellen. Indikatorn definieras genom att den utgörs av de personer som inte har någon inkomst som indikerar att den unge har studerat samt att den unge inte heller förekommer i någon form av register som indikerar deltagande i någon form av utbildning. Därutöver består gruppen av de unga som har en sammanlagd inkomst (summa inkomst av förvärvskälla + aktiv näringsverksamhet + värnplikts- ersättning) som understiger ett basbelopp. Från denna population exkluderas personer som har arbetspendlat till eller samt de personer som deltagit i utbildning i svenska för invandrare (SFI) . De unga som varken arbetar eller studerar enligt Temagruppens definition fördelas på nio underkategorier.16 Enligt är dessa kategorier användbara för att förstå vad de unga som ingår i populationen har varit sysselsatta med under året.17 Kategorierna är konstruerade utifrån en trappstegsmodell, dvs. först testas för villkoren för kategori 0, för de personer som återstår testas villkoren för kategori 1 osv. 14Temagruppen Unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, . Arbetsförmedlingen (2013) Ungdomar på och utanför arbetsmarknaden – fokus på unga som varken arbetar eller studerar, . 16Kategori 0 – de unga som invandrat ; Kategori 1 – unga som mer än haft statliga arbetsmarknadsåtgärder (dvs. personer som varit arbetslösa och inskriven på och/eller deltagit i någon åtgärd anvisad av Arbetsförmedlingen för vilken det utgått aktivitetsstöd); Kategori 2 – unga som har kommunalt stöd/åtgärder mer än (dvs. mottagit ekonomiskt bistånd); Kategori 3 – Omvårdnad av barn (dvs. har inkomst som indikerar på vård av barn); Kategori 4 – unga med sjukdom eller funktionsnedsättning (dvs. har inkomster som indikerar på sjukdom eller dylikt alter- nativt kodad enligt registret med aktivitet som indikerar sjukdom); Kategori 5 – unga som har en kombination av kategori 1–4 > 7 månader; Kategori 6 – unga som har en kombination av kategori 1–4 3–7 månader; Kategori 7– unga som har en kombination av kategori 1–4 0–3 månader och Kategori 8 – unga som saknar känd aktivitet. 17Temagruppen Unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, , s. 6, Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering Temagruppens indikator har på uppdrag kvali- tetsgranskats av Statistiska centralbyrån.18 I granskningen har modellens stabilitet och grundvariablerna granskats samt vissa begränsningar pekats ut. Med Temagruppen Unga i arbetslivets definition varierar andelen unga som varken arbetar eller studerar –2010 mellan , vilket visas i diagram 5.3. Enligt denna modell tillhör män och kvinnor i lika hög grad kategorin unga som varken arbetar eller studerar . Att andelen unga som varken arbetar eller studerar är högre än vad som framkommer i de övriga jäm- förande definitionerna stämmer väl med indikatorns intention, dvs. att den syftar till att omfatta en bredare grupp av unga med etable- ringsproblem än vad de jämförande indikatorerna gör. Diagram 5.3 Andel unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–enligt Temagruppen Unga i arbetslivets definition, –2010 Källa: (2013). 18 (2013) Kvalitetsstudie av modell för unga som varken arbetar eller studerar, reviderad , . Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering 5.2Indikator baserad på Arbetskraftsundersökningar Inom Europeiska unionen används begreppet NEET, vilket är en förkortning av Not in Employment, Education or Training. Inom ramen för EUs långsiktiga strategi, 2020, har indikatorn NEET blivit en av flera indikatorer som används för att belysa ung- domars arbetslöshet och sociala situation. Begreppet NEET myntades ursprungligen i . Bakgrunden var att genomförde en förändring i bidragssystemen som medförde att många av de allra yngsta ungdomarna förlorade rätten till arbetslöshetsersättning. Regelförändringen bidrog till att statistiken över antalet arbetslösa ungdomar i åldern 16–plötsligt försvann. Däremot kvarstod problemet med dessa ungas utanförskap. Mot bakgrund av detta togs ett antal initiativ från såväl forskningen som från regeringen att försöka uppskatta förekomsten av antalet unga som hade en svår situation på arbetsmarknaden. Begreppet NEET började användas för att beskriva en grupp bland unga i som inte täcktes in av någon av de gängse arbetsmarknadskategorierna.19 Begreppet fick i och med rapporten the gap20 en allt större politisk betydelse i . Den grupp av ungdomar som stod utan- för arbetsmarknaden fick därefter också en allt större uppmärk- samhet även i andra länder. publicerade länder i EU resultat från undersökningar som på olika sätt fångade in en grupp av unga som saknade arbete och som på olika sätt befann sig i en socialt utsatt position. Även länder som , , och utvecklade definitioner för att fånga in en grupp av unga som stod utanför arbetsmarknaden.21 I och med utvecklingen av EUs långsiktiga strategi och initiativet Unga på väg påbörjades ett arbete inom den Europeiska kommissionen för att utveckla indikatorer som belyser ungas situation på arbetsmarknaden. Arbetet inom europeiska kommissionens arbetsgrupp, () och dess arbetsgrupp för indikatorer (European Comission DG EMPL) ledde till beslutet att införa en ny indikator med en gemen- 19Williamson, H. (1997), Status Zer0, youth and the underclass: Some considerations, in , R. (ed.) Youth, the underclass and social exclusion, Routledge, . 20Social Exclusion Unit (1999) Bridging the gap: New opportunities for 16–18 years olds not in education, employment or training, Stationery Office, . 21Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, , s. 20. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering sam definition för att kunna mäta antalet NEET i samtliga med- lemsländer.22 Indikatorn har implementerats av och den är således numera en av de indikatorer som följs inom ramen för 2020-strategin. EUs indikator NEET utgörs vanligtvis av de unga som är i åldern 15–och som är arbetslösa, inaktiva eller heller inte deltar i någon form av utbildning eller praktik.23 NEET baseras på Labour Force Surveys24 vilka bygger på () konvention över arbetsmarknadsstatistiken. Labour Force Survey, dvs. arbetskraftsundersökningar, genomförs i en rad länder.25 och medlemsländerna samarbetar för att kontinuerligt öka harmoniseringen av den europeiska arbetsmarknadsstatistiken. I arbetskraftsundersökningarna utgörs NEET-indikatorn av de per- soner som (a) inte är sysselsatta (alltså arbetslösa eller utanför arbetskraften) och (b) inte deltagit i någon form av utbildning som slutar med referensveckan.26 jämförande data visar att andelen NEET varierar kraftigt bland EUs medlemsländer. I genomsnitt är andelen bland unga i åldern 20–. Lägst andel har med medan andelen i och är . andel är som tidigare nämnts . Åtta europeiska länder har lägre andel NEET än , däribland och . har däremot något högre andel. 22European Commission DG Employment, Social Affairs and Inclusion, INDIC/04/210111/EN-rev. 23Huvudindikatorn som produceras av omfattar åldersgruppen 15–. I data- basen finns även åldersgrupperna 15–, 15–, 18–, 20–, 20–samt 25– 24Labour Force Surveys baseras på respektive lands Arbetskraftsundersökningar. Undersök- ningen är en internationell harmoniserad intervjuundersökning som syftar till att beskriva aktuella arbetsmarknadsförhållanden för hela befolkningen i åldersgruppen 15–och att ge information om utvecklingen på arbetsmarknaden. Se vidare kapitel 6. Statistiska central- byrån levererar data till såväl som baserat på den svenska Arbetskrafts- undersökningen. 25Se vidare kapitel 6 för en detaljerad beskrivning av . 26Informationen för klassificeringen av gruppen NEET kommer i huvudsak från två delar i AKU:s frågeformulär: För a): I frågeblocket om sysselsättning där urvalspersonen klassi- ficeras som sysselsatt eller ej ställs ett antal frågor för att avgöra om så var fallet under referensveckan. För b): I frågeblocket om deltagande i studier ställs ett antal frågor rörande urvalspersonens deltagande i utbildning. Från detta block fås information om deltagande i formella och icke-formella studier innan referens- veckan. Bearbetningen av intervjusvaren som sker för att skapa de slutgiltiga variablerna som ligger till grund för klassificeringen sker inom ramen för den löpande produktionen av AKU:s statistik. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering Diagram 5.4 Andel unga som varken arbetar eller studerar (NEET) i åldern 20–i EU, Källa: (2013), Labour Force Surveys. I diagram 5.5 visas andelen unga som varken arbetar eller studerar, dvs. NEET baserat på Arbetskraftsundersökningarna () i –2012.27 Här framkommer att andelen varierar mellan under de studerade åren. var andelen unga som varken arbetar eller studerar på samma nivå som vid periodens början, dvs. Det finns inga könsskillnader. 27 Till skillnad från tidigare redovisningar i detta kapitel påbörjas tidsserien här på grund av ett tidsseriebrott som kan hänföras till förändringar av statistikredovisning. Här finns däremot, till skillnad från de tidigare redovisade indikatorerna, möjlighet till mer aktu- ella data och såldes redovisas nedan data fram . Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering Diagram 5.5 Andelen unga som varken arbetar eller studerar (NEET) i åldern 20–enligt Arbetskraftsundersökningarna Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. använder också indikatorn NEET och i likhet med EU baseras datan på Labour Force Surveys.28 samarbetar med och definierar indikatorn NEET utifrån samma kriterier, dvs. dels att personerna inte är sysselsatta (enligt ILO-definitionen eller motsvarande för övriga länder), dels att de inte har deltagit i någon utbildning som föregick under- sökningstillfället. Av beskrivningen ovan framgår att definitionerna av utredningens målgrupp, de unga som varken arbetar eller studerar, varierar. Gemen- samt för de olika indikatorerna är emellertid att de syftar till att fånga en särskilt utsatt grupp av unga. Vissa indikatorer syftar till att beskriva en mycket utsatt grupp medan andra har som uppgift att fånga en något bredare grupp av ungdomar. 28 (2012) Education at a Glance 2012: Indicators, , s. 382 ff. Indikatorn används för att beskriva etableringsprocessen för unga oftast i åldern 15–, dvs. över- gången mellan skola och arbete. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering För att få en uppfattning om vilka individer som omfattas och hur indikatorerna överlappar varandra visas nedan dels hur många som omfattas, dels hur stor överlappningen är mellan de olika indi- katorerna. Därefter görs slutligen en uppföljning efter det att det att den unge varken arbetat eller studerat. Först görs emellertid en sammanfattande och något förenklad beskrivning av de olika indi- katorernas definitioner. Tabell 5.1 Sammanfattande tabell avseende ett antal viktiga faktorer som varierar mellan olika definitioner av indikatorn unga som varken arbetar eller studerar (NEET) – som ej är i två av tre på var- andra följande år. har någon form av Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering SOU 2013:74 (NEET) – 5.3.1Jämförelser mellan olika indikatorer i kapitlet har det redogjorts för de olika indikatorerna var för sig. För att underlätta en jämförelse presenteras samma data men i en och samma figur. I figuren framkommer tydligt att andelen unga som varken arbetar eller studerar varierar beroende på hur indi- katorn avgränsas och definieras. I en jämförelse mellan de valda indikatorerna visas att andelen varierar mellan –2010. Indikatorn baserad på Arbetskraftsundersökningen och Temagruppen Unga i arbetslivets sammanfaller under periodens tre första år. Därefter minskar andelen något när det gäller indi- katorn baserad på Arbetskraftsundersökningen medan andelen baserad på Temagruppens faller något mer långsamt. Detta antas kunna förklaras av att ett utträde ur indikatorn NEET innebär att en individ går till en annan sysselsättning och därmed inte längre omfattas av indikatorn. I Temagruppens modell däremot betyder inte självklart en övergång från inaktivitet till aktivitet att individen inte omfattas av modellen. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering När det gäller de övriga två beräkningsmodellerna är andelarna lägre, vilket förklaras av en starkare avgränsning i definitionerna. För dessa två indikatorer kan inte heller någon särskilt stor ned- gång skönjas för . Detta kan sannolikt förklaras av att de fångar en grupp av unga som har stora etableringsproblem. Samtliga indikatorer visar däremot samma mönster när det gäller en uppgång under . När det gäller den treåriga indikatorn saknas, till skillnad från de övriga indikatorerna, nedgång för . Diagram 5.6 Unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–baserat på olika indikatorer Källa: (2013), LISA-databasen och Arbetskraftsundersökningarna. 5.3.2Överlappning mellan olika registerbaserade indikatorer Ovanstående genomgång visar att olika indikatorer, trots relativt likartad benämning, fångar olika grupper av unga med etablerings- problem. Genom att analysera överlappningen mellan de tre olika registerbaserade indikatorerna, dvs. försöka få en bild av i vad mån de olika indikatorerna fångar samma individer eller inte, kan kun- skapen om indikatorerna öka ytterligare. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering Vid en sådan analys framkommer att cirka 25 000 unga fångas av alla tre indikatorerna.29 I tabellen nedan framkommer att det finns en relativt stor överlappning mellan de olika indikatorerna. T.ex. fram- kommer att av treåriga definition, där det totalt finns 33 300 unga i åldern 20–, återfinns i Unga utanförs indikator och i Temagruppens indikator. Unga utanförs indikator består av 74 000 unga. Dessa unga finns till i Temagruppens indikator. Tabell 5.2 Överlappning mellan de olika indikatorerna. Antal unga i åldern 20–() Källa: (2013). Sammanfattningsvis kan konstateras att de olika registerbaserade indikatorerna till viss del fångar olika grupper av unga men att det finns en gemensam kärna i samtliga dessa tre indikatorer. Olikheterna mellan indikatorerna förklaras dels av att syftet är att fånga olika stora grupper, dels av att det finns olika avgränsningar som har betydelse. En sådan avgränsning är t.ex. om nyanlända invandrare ingår eller inte ingår i definitionen. Ett ytterligare sätt att försöka fördjupa kunskapen om de olika indikatorernas olikheter respektive likheter, är att följa upp de indi- vider som ingår i respektive indikator, t.ex. hur stor andel som kvar- står i samma situation . Ur tabellen framkommer att 29 Avser för de unga som är 20–. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering andelen kvarvarande varierar mellan , dvs. andel kvarstående unga som varken arbetar eller studerar är relativt lika oavsett indikator. Tabell 5.3 Uppföljning av de unga som varken arbetade eller studerade Källa: (2013). Sannolikt finns det olika tolkningsalternativ till detta resultat. En möj- lighet är att rörligheten är ungefär densamma mellan de olika indi- katorerna. En annan, och enligt utredningen en mer sannolik tolk- ning, är att utträdet ur de olika indikatorerna inte betyder samma sak. T.ex. är Temagruppens sammansättning av de unga mer hetero- gen än vad gäller övriga indikatorer. Bland de unga i Temagruppens indikator förekommer sannolikt en icke oväsentlig rörlighet inom gruppen, dvs. mellan de olika underkategorierna. I likhet med resone- manget ovan antas att många unga som omfattas av Temagruppens indikator deltar t.ex. först i kommunens arbetsmarknadsåtgärder och därefter i insatser inom Arbetsförmedlingen regi. Däremellan är det också sannolikt att det även fanns en period av arbetslöshet. När det gäller t.ex. den treåriga definitionen blir rörligheten sanno- likt en rörlighet ut från gruppen. I det fall den unge vid deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och erhåller en ersättning vid deltagandet och därefter har ett tillfälligt arbete, innebär det att denna person inte längre omfattas av indikatorn. 6Förslag: Indikatorer och uppföljning Ungdomsåren har länge uppfattats som en period av utbildning som därefter relativt okomplicerat följts av arbete och familjebildning.