sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — Väljare som vill lämna en särskild personröst ska på val- sedeln markera detta i det sär- skilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga märk- Utöver de allmänna bestäm- melser om röstning och röstmot- tagning som finns i 7 och 8 kap. tillämpas bestämmelserna i 10 kap. om röstmottagning i röstnings- lokal. Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo samt väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräld- rar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga ange- lägenheter, 3.de som särskilt har förord- nats av kommunen att vara bud, 4.av anställda lantbrevbärare, 5.anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud skall ha fyllt . Väljare som vill rösta genom bud skall 1. i närvaro av budet och ett vittne lägga de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för budröst, 2. klistra igen ytterkuvertet, 3. på kuvertet a) intyga att de gjort i ordning valkuvert och ytter- kuvertet på detta sätt och att valkuvert inte har gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet; väljare som avses i Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo samt väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräld- rar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga ange- lägenheter, 3.av anställda lantbrevbärare, 4.anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud ska ha fyllt . Väljare som vill rösta genom bud ska 1. för varje val själv lägga en valsedel i ett valkuvert, 2. i närvaro av budet och ett vittne lägga de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för budröst, 3. klistra igen ytterkuvertet, 4. på kuvertet a) intyga att de gjort i ordning valkuvert och ytter- kuvertet på detta sätt och att valkuvert inte har gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet; väljare som avses i 4 § första stycket skall dess- utom på ytterkuvertet intyga att de uppfyller kraven för att få budrösta, b) ange sitt namn och sitt personnummer. På ytterkuvertet skall vittnet och budet ange sina och intyga att väljaren själv har gjort det som sägs i första och andra styckena samt att de inte känner till något som gör att de uppgifter som väljaren har läm- nat inte är riktiga. Vidare skall det antecknas vilken av de i 5 § första stycket angivna kategori- erna som är tillämplig på budet. Ett vittne skall ha fyllt . I stället för vad som sägs i 7 § första och andra styckena gäller att bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när väljaren gör i ordning ett ytter- kuvert för budröst. Ett sådant bud skall på ytterkuvertet i stället för personnummer och adress ange sitt tjänstgörings- nummer samt intyga att kuvertet har tagits emot från väljaren själv. I stället för vad som sägs i 7 § andra stycket gäller att ett bud som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i stället för personnummer och adress får ange sitt tjänstgörings- 4 § första stycket ska dess- utom på ytterkuvertet intyga att de uppfyller kraven för att få budrösta, b) ange sitt namn och sitt personnummer. På ytterkuvertet ska vittnet och budet ange sina och intyga att väljaren själv har gjort det som sägs i första stycket 2–4 samt att de inte känner till något som gör att de uppgifter som väljaren har lämnat inte är riktiga. Vidare ska det antecknas vilken av de i 5 § första stycket angivna kategori- erna som är tillämplig på budet. Ett vittne ska ha fyllt . I stället för vad som sägs i 7 § första och andra styckena gäller att bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när väljaren gör i ordning ett ytter- kuvert för budröst. Ett sådant bud får på ytterkuvertet i stället för personnummer ange sitt tjänstgöringsnummer. Budet ska intyga att kuvertet har tagits emot från väljaren själv. I stället för vad som sägs i 7 § andra stycket gäller att ett bud som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i stället för personnummer får ange sitt tjänstgöringsnummer. Den som inte har något personnummer eller tjänst- göringsnummer skall i stället ange någon motsvarande identifi- kationsuppgift. Den som inte har något personnummer eller tjänst- göringsnummer ska i stället ange någon motsvarande identifi- kationsuppgift. Mottagning av röster som välj- aren lämnar utanför ett röst- mottagningsställe Är ett röstmottagningsställe inte tillgängligt för väljare med funktionsnedsätt- ning, får röstmottagarna ta emot deras valkuvert utanför röstmot- tagningsstället, om det kan ske under betryggande former. Det skall fortlöpande föras anteckningar över röstmottag- ningen i en röstningslokal. Om röstmottagningen avbryts skall anteckningarna och de kuvert som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. Det ska fortlöpande föras anteckningar över röstmottag- ningen i en röstningslokal. Om röstmottagningen avbryts ska anteckningarna och de kuvert som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. I avvaktan på att rösträkningen sker ska mottagen valmateriel för- varas avskilt och på ett säkert sätt. efter valdagen skall valnämnden sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokal- erna. Sammanträdet är offentligt. efter valdagen ska valnämnden sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokal- erna. Sammanträdet är offentligt. Granskningen går i tillämpliga delar till på samma sätt som enligt 9 kap. 9–12 §§. När sammanträdet för röst- räkning avslutats, skall valnämn- den till genast överlämna 1.nämndens protokoll, och 2.de omslag som nämnden gjort i ordning. Om ytterligare tid behövs för att på ett betryggande sätt genom- föra rösträkningen får valnämnden fortsätta sammanträdet på tors- dagen efter valdagen. När sammanträdet för röst- räkning avslutats, ska valnämn- den till genast överlämna 1.nämndens protokoll, och 2.de omslag som nämnden gjort i ordning. Om valnämnden, med stöd av 1 § fjärde stycket, fortsätter sammanträdet efter valdagen ska de val som räknats Om begär det skall nämnden också överlämna röstlängderna. färdigt redovisas särskilt till . Om begär det ska nämnden också överlämna röstlängderna. Den som, genom att lämna biträde åt en väljare, har fått kännedom om hur väljaren har röstat vid val enligt denna lag, får inte obehörigen röja eller utnyttja uppgifterna. I fråga om den som är röst- mottagare eller annars fullgör en uppgift i det allmännas verksam- het tillämpas i stället bestämmel- serna i offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 4 §§ lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folk- omröstningar ska ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2005:846. 4Senaste lydelse 2005:846. Kommitténs uppgift enligt direktiven är att se över delar av val- systemet. I uppgiften ingår bl.a. att överväga om 1.reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, 2.det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandat- fördelning i valkretsindelade kommuner, 3.den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser, 4.det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid all- männa val och folkomröstningar, 5.valkretsindelningen vid val till i bör ändras, 6.det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteck- ningar och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna, 7.det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otill- börlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i sammanräkningen, 8.kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning, 9.det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjlig- heter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet, 10.budets roll vid budröstning bör förtydligas, och 11.bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Det står vidare kommittén fritt, att med utgångspunkt i Val- myndigheten och redovisade erfarenheter efter de allmänna valen 2010, se över även andra delar av vallagen i syfte att göra den mer förutsebar och lättillämpad. Uppdraget ska i fråga om förslag som rör proportionaliteten i val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till redovisas . Uppdraget när det gäller övriga frågor ska redovisas . Regeringens direktiv (dir. 2011:97) återges i sin helhet i bilaga 1. För att fullgöra vårt uppdrag har vi bl.a. genom en serie presen- tationer m.m. inför kommittén informerat oss i de frågor som rör valsystem, mandatfördelningsmetoder och elektroniska röstnings- förfaranden. Uppläggningen av detta arbete redovisas närmare i kommitténs delbetänkande Proportionalitet i val samt förhands- anmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94 s. 40 f.). I delbetänkandet, som överlämnades , lade kommittén fram förslag som rörde proportionaliteten vid val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till riks- dagen i (punkterna 1, 2, 3, 5 och 6 i upp- ställning ovan). Under sitt fortsatta arbete har kommittén följt förberedelserna i och för försök med e-röstning. Kommittén har låtit översätta rekommendation om en gemensam standard för elektroniska röstningssystem (Rec. [2004] 11). Rekommendationen återges i svensk översättning i bilaga 2. Vidare har kommittén haft fortsatt samråd med Kom- muner och Landsting i de frågor som rör kommunerna. Kommittén har också samrått med Protokollet vid Utrikes- departementet i frågan om vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till . För att få en ytterligare belysning av utvecklingen under 2000- talet av metoder för att genomföra e-röstning uppdrog kommittén åt fil att utarbeta en rapport i ämnet. Rapporten, Elektroniska röstningsförfaranden i , har presenterats för kommittén och redovisas i bilaga 3. För att få en närmare belysning av de valadministrativa fråge- ställningarna som tas upp i kommitténs direktiv har vi genomfört två enkätundersökningar, en till samtliga kommuner i landet och en till samtliga länsstyrelser. På kommitténs uppdrag har fil. och biträdande forskaren vid Statsveten- skapliga institutionen vid , sammanställt och analyserat kommunernas enkätsvar. Sammanställningen och analysen (Med ansvar för frågor om val) har presenterats för kommittén och redovisas i bilaga 4. På kommitténs uppdrag har kommitténs expert sammanställt länsstyrelsernas enkätsvar och vid samma tillfälle presenterat den för kommittén. Innehållet i sammanställningen redovisas i anslutning till respektive fråga. De frågor som kommittén behandlar i detta betänkande har i huvudsak tagits upp i den ordning de förekommer i kommitténs direktiv. Vi har i det tidigare betänkandet (SOU 2012:94, avsnitt 4) behandlat frågan om anmälan om deltagande i val och föreslagit att en obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater ska införas. Ett problem som vi uppmärksammat vid dessa över- väganden är att väljare som vid röstningstillfället inte har tillgång till sitt partis namnvalsedel – om partiet i fråga har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater – inte har möjlig- het att lämna en särskild personröst. Vi har därför undersökt om det, med hänsyn till bl.a. tiderna för sammanräkningen av rösterna, går att införa en ordning som tillåter väljarna att personrösta genom att skriva till ett anmält kandidatnamn på en partimarkerad valsedel eller på en blank valsedel. Den frågan behandlas i avsnitt 9 Ökade möjligheter att lämna särskild personröst. I delbetänkandet (SOU 2012:94) redovisade kommittén ett antal uppgifter ur valstatistiken. Dessa återges inte . I detta slut- betänkande redovisas endast valstatistik med anknytning till de särskilda frågor som behandlas i betänkandet. Enligt våra direktiv ska vi som ett komplement till det nuvarande förfarandet för röstning med pappersvalsedlar överväga möjligheterna att införa ett elektroniskt förfarande för röstning och rösträkning vid allmänna val, val till Europa- parlamentet och nationella folkomröstningar, överväga både system som bygger på att röstning sker i val- lokaler och röstningslokaler och system som innebär att röst- ning kan ske via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler, och föreslå de lagändringar som vi finner motiverade. Våra överväganden ska enligt direktiven inriktas på att skapa rätts- liga och praktiska förutsättningar för att pröva ett elektroniskt förfarande i mindre skala och utvärdera detta innan det tas i bruk i större omfattning i allmänna val eller folkomröstningar i hela landet. En förutsättning för att ett elektroniskt röstningsförfarande (e-röstning) ska kunna inrättas är dock, enligt direktiven, att de grundläggande principer som valsystemet bygger på kan upprätt- hållas. Det innebär att högt ställda krav på tillförlitlighet måste kunna uppfyllas. Det måste vidare vara möjligt att verifiera och kontrollera resultatet i efterhand. Den absoluta valhemligheten måste också kunna garanteras. Det krävs dessutom att systemet är utformat så att inga andra än de som har rösträtt kan rösta och att väljarna bara kan utnyttja sin röst en gång i ett val. En given röst ska inte heller kunna ändras av någon annan. Slutligen måste systemet säkerställa att sammanräkningen av röster blir korrekt på alla nivåer i valen. I vårt arbete ska vi beakta de erfarenheter som finns av e-röst- ning i andra länder inom , exempelvis , , , och . Vi ska även lägga stor vikt vid rekommendation om en gemensam standard för elektronisk röstning (Rec. [2004] 11) och beakta det arbete som bedrivs på området inom organisationen för säkerhet och samarbete i (). rekommendation (Rec. [2004] 11) återges i sin helhet i bilaga 2. Europeiska erfarenheter av e-röstning redovisas i bilaga 3 (En rapport vallagskommitté av fil. I rapporten lämnas också en redovisning för det arbete som bedrivs av . I stora drag kan man säga att det finns tre förhållningssätt när det gäller e-röstning. Ett sätt är att man över huvud taget inte vill använda sig av e-röstning. Ett annat sätt är att bara tillämpa e-röst- ning i val- och röstningslokaler, dvs. i av valmyndigheterna kon- trollerade miljöer. Ett tredje sätt är att också tillämpa e- röstning över internet från vilken plats som helst, dvs. i okontrollerade miljöer. Även om många länder använder sig av elektroniska hjälpmedel i valprocessen, är det en minoritet som använder sig av sådana i själva röstningen. Endast elva länder har använt sig av internet- röstning i okontrollerade miljöer vid bindande politiska val. är det enda landet som tillämpar internetröstning i okon- trollerade miljöer för samtliga väljare. tillämpar internet- röstning som en möjlighet för utlandsboende, medan tillämpar detta i vissa regioner. Att så få länder har erfarenheter av internetröstning har sin förklaring i att det är en förhållandevis ny form för tillämpning av modern informationsteknik. Många länder har erfarenhet av elektro- nisk röstning i val- och röstningslokaler utan användning av inter- net, och omkring trettio länder har tillämpat elektronisk röstning i val- och röstningslokaler vid bindande politiska val. , och hör till de länder som har längst erfarenhet av sådan röstning. Synen på e-röstning skiftar således från land till land. I länder med högt valdeltagande och där valen har hög legitimitet hos befolkningen, som i de nordiska länderna, har intresset för att införa elektroniska röstningsförfaranden tills varit relativt svalt. I länder med lågt valdeltagande, som t.ex. Stor- , har intresset varit större. Likaså i länder med ofta åter- kommande val och folkomröstningar, som t.ex. , och med komplicerade val, som t.ex. och . Erfarenheter av elektroniska röstningsförfaranden i redovisas i bilaga 3 till detta betänkande. I sammanställningen redovisas för de aktuella länderna (, , Neder- länderna, , , , och ): praktiska erfarenheter i sammandrag, aktuella kravspecifikationer, tekniska överväganden, systemkostnader och systemspecifikationer samt dokumenterade effekter och utvärderingar i sammandrag. Intresset för att införa e-röstning har som nämnts inte tidigare varit särskilt stort i de nordiska länderna. Det gäller särskilt och . Frågan har visserligen diskuterats i flera utredningar, men det har inte lett till att elektroniska röst- ningsförfaranden prövats. Förtroendet för valsystemet har varit högt, likaså valdeltagandet. Att under sådana förhållanden införa något som riskerar att förstöra det som fungerar väl har, i varje fall i , inte ansetts värt risken (SOU 2004:111 s. 175 f.). Inte heller i har intresset för e-röstning varit särskilt stort. Även om e-lösningar har prövats i lokala folkomröstningar, har tills några initiativ för elektroniska röstnings- förfaranden inte förts fram från statsmakternas sida. föreslog regeringen att det skulle bli möjligt för de kommuner som så önskar att, som ett komplement till det för- farandet för röstning med pappersvalsedlar, införa ett elektroniskt förfarande för röstning och rösträkning vid val till , och kommuner och regioner (L 132). Enligt förslaget skulle röstningen som ske i vallokaler. Följande skäl angavs: Minimering av andra ogiltiga röster än blanka. Bättre tillgänglighet, särskilt för vissa väljargrupper med funktions- nedsättningar. Möjlighet för väljare att kunna verifiera att avgiven röst har avgetts korrekt och är registrerad. Snabbare sammanräkning och redovisning av valresultatet. Efter behandling av förslaget i och i Kommunaludvalget föll dock förslaget. I prövades möjligheterna till e-röstning i tre kommuner vid kommunvalen 2008. E-röstningen skulle vara ett komplement och inte ersätta det traditionella röstningsförfarandet med pappersval- sedlar. Före röstningen i röstningslokalen tillfrågades varje väljare om han eller hon ville rösta med pappersvalsedel eller elektroniskt genom särskilda röstningsmaskiner som placerats i vallokalen (speciella datorer kopplade till internet). I den utvärdering som gjordes av konstaterades att bedömt som helhet lyckades försöket inte, eftersom röstningen i 232 fall avbröts och bestämde att valet skulle tas om(pressmeddelande från : Större öppenhet behövs i systemet för elektronisk röstning). Utöver det förhållandet att röstningen avbröts för vissa väljare visade utvärderingen att förfarandet inte gav de positiva effekter som förväntats, exempelvis minskat myndighetsarbete. Den finska regeringen beslöt att arbetet med att utveckla möjligheter till e-röstning inte skulle fort- sätta i den prövade formen. I genomfördes vid kommunstyrelse- och fylkestingsvalen 2011 försök med e-röstning i tio kommuner. Försöket innebar att väljarna fick möjlighet att rösta via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler för förtidsröst- Precis som vid det finska försöket var internetröstningen ett komplement till det förfarandet för röstning med pappersvalsedlar. I direktiven för försöket angavs följande skäl: Öka tillgänglighet för alla väljargrupper och särskilt för de väljar- grupper som inte har full tillgänglighet, exempelvis personer med funktionsnedsättningar, utlandsboende eller personer som tillfälligt befinner sig utomlands. Nya generationer väljare förväntar sig elektroniska lösningar. En snabbare och mer korrekt redovisning av valresultatet. Minskade kostnader på lång sikt. Ger möjlighet att genomföra direktdemokrati till lägre kostnader (folkomröstningar). Inför försöket genomförde Kommunal- och regionaldepartementet en förnyad analys av de säkerhetskrav som ett elektroniskt röst- ningsförfarande måste uppfylla. Departementets analys gjordes mot bakgrund av de överväganden och förslag som inför försöket hade lagts fram i rapporten – utford- ringar og muligheter. I rapporten hade föreslagits att elektronisk röstning först borde testas i vallokaler och röstningslokaler, innan det testades från andra platser av det skälet att man inte kunde se vilka säkerhetsmekanismer som krävdes för att garantera ett till- räckligt säkert system för internetröstning i s.k. okontrollerade miljöer. Enligt departementets analys hade säkerhetsbilden ändrats. Enligt analysen var säkerhetskraven väl så stora, om inte större, vid elektronisk röstning i vallokaler och röstningslokaler. En enda korrumperad datamaskin i en val- eller röstningslokal lokal skulle kunna få långt större konsekvenser för valet än en enda korrumpe- rad dator hemma hos en väljare. Det skulle också medföra bety- dande kostnader och behövas resurser för att övervaka dessa maskiner under hela förtidsröstningsperioden. Därtill kom också investeringskostnaderna för en stabil nätverksinfrastruktur i loka- lerna och kostnaderna för inköp av maskinerna m.m. En annan aspekt som lyftes fram i analysen var att elektronisk röstningen i val- eller röstningslokaler inte gav några tillgänglighetsvinster för någon väljargrupp. Sammanfattningsvis utmynnade detta i att försök med elektro- niskt val skulle genomföras över internet ifrån andra platser än val- lokaler och röstningslokaler. Följande förutsättningar skulle gälla: Elektronisk röstning kan bara vara ett komplement till röstning i vallokaler och röstningslokaler. Elektronisk röstning ska bara kunna genomföras för förtidsröstning. Det måste etableras en ordning som gör det möjligt att rösta elektroniskt , det vill säga att det är möjligt att rösta om så som vederbörande väljare önskar. En röst på en pappersvalsedel i en vallokal på valdagen eller i en röstningslokal under förtidsröstningen gäller alltid före en even- tuell elektronisk röst. Att det används en god identifierings- och autentiseringslösning (elektroniskt id) baserad på en hög säkerhetsnivå. Att det elektroniska systemet är tekniskt säkert och pålitligt och uppfyller grundläggande principer för valförfarandet. Av den utvärdering som gjorts av försöket på uppdrag av Kommunal- og regionaldepartementet konstaterar den norska regeringen i ett pressmeddelande att erfarenheterna av försöket är goda och att regeringen därför avser att genomföra försök med internetröstning också vid stortingsvalet . En proposition i frågan lämnades till , prop. 52L (2012–2013). Även om erfarenheterna av försöket är goda återstår ändå, enligt den norska regeringen, flera obesvarade frågor och att det därför finns behov av fortsatta försök och mer forskning. Ett sådant område är hur internetröstning kan påverka valdeltagandet. Enligt vad kommittén erfarit ska frågan avgöras av tidigast . I lanserades idén om införandet av ett elektroniskt röst- ningsförfarande med inriktning att röstningen skulle ske över internet från andra platser än vallokaler och röstnings- Internetröstning genomfördes första gången vid lokalvalen 2005. Skälen var följande: Öka valdeltagandet, genom att behålla väljare och öka intresset bland de unga väljarna. Anpassa röstningsförfarandet till den moderna informations- tekniken. Göra det allmän sett enklare att rösta. Förfarandet är mycket likt det norska förfarandet för elektronisk röstning: Elektronisk röstning kan bara genomföras för förtidsröstning. För att förhindra köp och försäljning av röster och otillbörlig påverkan är det möjligt att rösta och att sist avgiven röst räknas.