sou · H1B320 · 2013-04-04 00:00:00 — I svenska som andraspråk är det vanligaste förkunskapskravet att den studerande ska ha avslutat kurs 3D inom sfi. En del tillägger att det är språkliga kunskaper motsvarande denna nivå som krävs eller att undantag kan göras efter individuell bedömning. Även i andra kurser är ett vanligt förkunskapskrav att den studerande ska ha avslutat sfi, alternativt ha tillräckliga språkkunskaper. Finns det någon organiserad verksamhet där vuxenstuderande kan få hjälp av lärare utanför ordinarie undervisning (t.ex. lärstudio, studieverkstad)? Flera svarsalternativ kan anges. Hjälp utanför ordinarie undervisningstid är vanligast i ämnena svenska, engelska och matematik. Även samhällskunskap nämns av en del kommuner. I vilken utsträckning möjliggör kommunen för de studerande att kombinera sina studier inom grundläggande vuxenutbildning med följande? T.ex. genom sätt att organisera, rekommendationer från , samverkan med Af. Av kommentarerna till frågan om att möjliggöra kombinationer framgår att det har varit relativt svårt för kommunerna att besvara frågan och att den har tolkats olika. Svaren bör därför tolkas med försiktighet. Kan studerande inom den grundläggande vuxenutbildningen beviljas försörjningsstöd ? Ett antal kommuner har kommenterat att de är osäkra på svaret, ibland eftersom försörjningsstöd hanteras av en annan förvaltning eller enhet inom kommunen. Finns det någon oberoende funktion för studie- och yrkesvägledning för vuxenstuderande i kommunen? Med oberoende avses att funktionen inte är knuten till en viss utbildningsanordnare. Många kommuner har angett att den oberoende funktionen är ett väglednings- eller lärcentrum, alternativt en studie- och yrkes- vägledare. Har de vuxenstuderande tillgång till studie-och yrkesvägledare på plats hos utbildningsanordnaren? Finns det något uttalat krav i kommunen att alla ska träffa en studie- och yrkesvägledare innan studier inom grundläggande vuxenutbildning påbörjas? Många kommuner har kommenterat sitt svar på frågan om det finns ett uttalat krav att träffa en studie- och yrkesvägledare inför studierna. Vissa kommuner som har svarat att det finns ett uttalat krav har i kommentarsfältet skrivit att det kan handla om en ambition eller en praxis. Ungefär hur stor andel av de studerande inom grundläggande vuxenutbildning träffar en studie- och yrkesvägledare innan studierna påbörjas? Frågan avser om de studerande träffar en vägledare med anledning av att de ska påbörja studier. Uppskatta ett svar. Vad ingår vanligtvis i studie-och yrkesvägledningen för studerande inom grundläggande vuxenutbildning? Flera svarsalternativ kan anges. Andra alternativ som kommuner anger ingår i studie- och yrkes- vägledningen är bl.a. upprättande av den individuella studieplanen, motiverande samtal och hjälp i kontakt med myndigheter. Används tolk i samband med studie- och yrkesvägledning för studerande med bristande kunskaper i svenska? Beskriv varför tolk inte används: Den stora majoriteten anger att det inte har funnits behov av tolk. Man skriver bl.a. att eleverna har tillräckliga språkkunskaper för att kunna göra sig förstådda när de söker till studier inom den grundläggande vuxenutbildningen. Används nivåtester/diagnostiska prov i samband med vägledningen för att bedöma den studerandes förkunskaper i följande ämnen? Upprättas individuella studieplaner för samtliga studerande inom grundläggande vuxenutbildning i kommunen? En anledning som nämns av flera kommuner till att individuella studieplaner inte upprättas för samtliga är tids- eller resursbrist. En annan anledning är att ansökan kan ske via webb eller post utan att eleven träffar en vägledare. Några kommuner anger att de inte har egen verksamhet eller att det är utbildningsanordnaren som upprättar studieplanen. Vem upprättar den individuella studieplanen? Flera svarsalternativ kan anges Totalt antal respondenter: 239. Sju kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Ett mindre antal kommuner har angett ett ytterligare alternativ för vem som upprättar den individuella studieplanen, exempelvis rektor eller en administratör. Några kommuner beskriver att studie- och yrkesvägledaren kan upprätta en översiktlig studieplan och läraren en fördjupad studieplan. När upprättas en individuell studieplan för en studerande inom grundläggande vuxenutbildning i kommunen? Flera svarsalternativ kan anges Totalt antal respondenter: 240. Sex kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Ett mindre antal kommuner har angett ett annat alternativ för när en studieplan upprättas. I flera fall anges att studieplanen revideras kontinuerligt. Vad innehåller de individuella studieplanerna? Flera svarsalternativ kan anges. Totalt antal respondenter: 237. Nio kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Andra alternativ är att de individuella studieplanerna bl.a. innehåller uppgifter om studieekonomi, yrkeserfarenhet och information om den studerandes nuvarande situation. Förekommer det att en studerande har flera individuella studieplaner ? 1 22 kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Sker samordning med eventuella övriga planer som den studerande har (t.ex. etableringsplan eller handlingsplan från Af)? 1 35 kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Några kommuner har i en kommentar till frågan om övriga planer skrivit att det främst sker inom sfi samt att det inte har blivit aktuellt med flera planer inom den grundläggande vuxen- utbildningen. Använder lärarna nivåtester/diagnostiska prov i undervisningen för att bedöma den studerandes förkunskaper i följande ämnen? Totalt antal respondenter: 234. Frågan har inte besvarats av de 12 respondenter som angett att det inte fanns studerande inom den grundläggande vuxenutbildningen. Inom vilka områden har lärarna hos utbildningsanordnarna fått kompetensutveckling/fortbildning från kommunen ? Flera svarsalternativ kan anges Totalt antal respondenter: 234. Frågan har inte besvarats av de 12 respondenter som angett att det inte fanns studerande inom den grundläggande vuxenutbildningen. Finns det beslutade mål eller riktlinjer för hur kommunen arbetar med studerande i behov av extra stöd inom den grundläggande vuxenutbildningen? Hur tillgodoser kommunen behovet av extra stöd till de studerande som behöver det? Flera svarsalternativ kan anges. Totalt antal respondenter: 225. 21 kommuner har valt alternativet "ej aktuellt att besvara frågan". Deras svar ingår inte. Har grundläggande vuxenutbildning följts upp och utvärderats på nivå ? Vilka av följande områden har ingått i uppföljningen och utvärderingen av grundläggande vuxenutbildning ? Flera svarsalternativ kan anges. Ytterligare uppföljningsområden som angetts är bl.a. nöjdhets- index, inflytande och hur många som kombinerar studier på olika nivåer. Följer kommunen upp och dokumenterar orsakerna till studieavbrott inom den grundläggande vuxenutbildningen? Kommunerna har beskrivit olika aspekter av sin uppföljning av studieavbrotten. Vissa har angett hur man kontaktar de studerande, andra hur resultatet dokumenteras eller vem som ansvarar för uppföljningen. När det gäller hur man tar reda på orsakerna nämns främst samtal med de studerande eller någon form av blankett som den studerande fyller i. Hur vanligt är det att avbrottsorsaken är okänd för kommunen? Planerar kommunen förändringar med anledning av de nya styrdokumenten (t.ex. skollag och förordning) när det gäller den grundläggande vuxenutbildningen? Beskriv kort vilka förändringar som kommunen planerar med anledning av de nya styrdokumenten: Kommunerna beskriver en mängd olika aspekter av det arbete som följer av de nya styrdokumenten. Ett vanligt svar är att man avser att anpassa verksamheten till de nya styrdokumenten. Andra områden som är återkommande i svaren är bl.a. uppföljning och kvalitetsarbete, ökad uppsökande verksamhet samt inrättande av delkurser. Ett antal kommuner nämner en ökad användning av individuella studieplaner och validering samt ökad möjlighet för de studerande att kombinera studier på olika nivåer. Även ökad samverkan inom vuxenutbildningen, med andra kommuner och med andra aktörer nämns som utvecklingsområden. Enkät om aktivitetskrav i komvux m.m. i kommuner Med anledning av utredningens tilläggsdirektiv (dir. 2012:117) skickade utredningen ut en kompletterande webbenkät till ansvariga för komvux på grundläggande nivå i kommuner. Enkäten bestod av åtta frågor och skickades ut till 268 respondenter, varav 12 representerade kommunalförbund eller andra nära samarbeten mellan två eller flera kommuner. Sammanlagt besvarade 217 respondenter enkäten, varav tio representerade kommunalförbund eller dylikt. Det motsvarar en svarsfrekvens på . De 51 respondenter som inte besvarade enkäten kom från olika kommungrupper och representativiteten i enkätsvaren bedöms vara god. I anslutning till de flesta frågor har det funnits möjlighet att lämna en kommentar. I denna bilaga redovisas frågorna i enkäten ordagrant, liksom enkätens följebrev. Av resultatredovisningen framgår de svars- alternativ som gavs. Resultaten redovisas som andelar i procent för olika svarsalternativ. En del svar åtföljs av en kortare kommentar eller förklaring. Till: ansvarig tjänsteman i [kommunens namn] Du har besvarat en enkät från om kommunens arbete med vuxenutbildning på grundläggande nivå. Med anledning av ett tilläggsuppdrag (dir. 2012:117) kommer utredningen att behöva ställa några kompletterande frågor. Det är en kort enkät om sammanlagt 8 frågor. Frågorna handlar dels om att eventuellt införa ett aktivitetskrav i komvux på grundläggande och gymnasial nivå, dels om lärarledd tid i kurser på grundläggande nivå i komvux. Var vänlig skicka in ditt svar , dock . Stort tack för din medverkan! Du svarar genom att klicka på nedanstående länk: [länk till undersökningen] Om du har några frågor eller synpunkter, kontakta gärna: , utredningssekreterare, , helena.wintgren@ education.ministry.se eller , utredningssekreterare, , . Om du vill ha en överblick över frågorna innan du börjar fylla i, klicka på utskriftsikonen nedan. Använd pilen för att komma framåt i enkäten. Är kommunen huvudman för vuxenutbildning (komvux) ? 1 De respondenter som inte är huvudman för komvux har inte besvarat fler frågor i enkäten. Frågor om aktivitetskrav i komvux Frågorna avser verksamhet som kommunen är huvudman för, både grundläggande och gymnasial nivå. Förekommer det att studerande i komvux är inskrivna men inte studerar aktivt? (t.ex. uteblir från lärarledda tillfällen eller inte lämnar in inlämningsuppgifter). Vad gör kommunen eller utbildningsanordnaren om en studerande i komvux inte är aktiv i sina studier? Maximalt tre alternativ kan anges. Totalt antal respondenter: 184. Frågan har enbart besvarats av de respondenter som angett att det förekommer att studerande i komvux är inaktiva. Ett exempel på ett övrigt alternativ som kommuner har angett är att den studerande skrivs ut om han eller hon inte är aktiv. Flera kommuner skriver i kommentarsfältet att flertalet av de listade åtgärderna kan användas vid behov. Ser er kommun behov av en skärpning i skolförfattningarna när det gäller krav på aktivitet för dem som studerar i komvux? Anser er kommun att det bör finnas en tydligare koppling mellan bristande studieaktivitet och utbetalning av studiemedel? Frågor om undervisningstid m.m. Avser endast kurser på grundläggande nivå i komvux. Erbjuder er kommun svenska som andraspråk på grundläggande nivå på heltid (dvs. 20 verksamhetspoäng )? En del kommuner skriver att de studerande kombinerar svenska som andraspråk med andra kurser. Flera kommuner skriver att heltidsstudier i svenska som andraspråk kan anordnas om det skulle behövas samt att få studerande efterfrågar svenska som andraspråk på heltid. Ange den högsta studietakt med vilken svenska som andraspråk på grundläggande nivå erbjuds i er kommun. Antal verksamhetspoäng/vecka: Tabell där svaren redovisas i grupper1 1 Frågan besvarades enbart av de respondenter som svarat att det inte är möjligt att läsa svenska som andraspråk på heltid. Sex av dessa respondenter har inte besvarat frågan, alternativt har besvarat frågan på ett sätt som inte har varit möjligt att tolka. I de fall där respondenten angett ett intervall har det högsta värde valts. I de fall där respondenten angett en procentsats har denna multiplicera ts med 20 verksamhetspoäng. Hur stor andel av det totala antalet verksamhetspoäng i en kurs eller delkurs läggs i regel ut som lärarledd tid i följande kurser på grundläggande nivå? Ange svaret i procent (t.ex. 100 verksamhetspoäng och 50 timmars lärarledd tid=50). Om detta varierar ange vad som är vanligast. Tabell där svaren för respektive kurs redovisas efter percentiler och medelvärde1 1Antal som besvarat respektive delfråga: svenska som andraspråk (172 respondenter), engelska (165 respondenter) och matematik (164 respondenter). 2Detta visar att den tiondel av kommunerna som i lägst utsträckning erbjuder lärarledd tid i kursen svenska som andraspråk lägger ut av verksamhetspoängen eller mindre i lärarledd tid. 3Medelvärdena visar att det i genomsnitt erbjuds något fler undervisningstimmar per verksamhetspoäng i kursen svenska som andraspråk än i kurserna engelska och matematik. Tabell där svaren för respektive kurs redovisas i intervall 1 Detta visar att en procent av kommunerna lägger ut mellan av verksamhetspoängen i kursen svenska som andraspråk i lärarledd tid. Om frågan inte kan besvaras, ange kort varför: En del kommuner har inte besvarat frågan om hur mycket lärarledd tid som läggs ut. Skäl som anges är bl.a. att kommunen inte själv anordnar kursen eller att det finns en stor variation i hur stor andel som läggs ut i lärarledd tid. Tabeller om den studieekonomiska situationen I denna bilaga redovisas ett detaljerat tabellunderlag om de studerandes ekonomiska situation. Uppgifterna har varit underlag till den genomgång av den studieekonomiska situationen som görs i kapitel 7. Inkomstuppgifterna är hämtade från SCB:s inkomst- register. Med låg, medelhög och hög studieomfattning avses följande intervall för antal verksamhetspoäng . Inkomster av förvärvsarbete och näringsverksamhet Inkomst av förvärvsarbete och näringsverksamhet 2010, fördelat efter kön, kronor Hela den kommunala vuxenutbildningen Sammanräknad förvärvsinkomst inkl. kapital Sammanräknad inkomst inklusive kapital 2010, fördelat efter kön, kronor Hela den kommunala vuxenutbildningen Nettoinkomst 2010, fördelat efter kön, kronor Hela den kommunala vuxenutbildningen Grundläggande nivå Låg studieomfattning Disponibel inkomst per konsumtionsenhet Disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2010, fördelat efter kön, kronor Hela den kommunala vuxenutbildningen Grundläggande nivå Låg studieomfattning Inkomstkällor 2010, antal och andel per inkomstkälla, fördelat efter kön Hela den kommunala vuxenutbildningen Huvudsakliga inkomstkällor 2010, antal och andel per inkomst- källa, fördelat efter kön Hela den kommunala vuxenutbildningen Tabellen har sekretessgranskats, vilket innebär att enskilda celler med antal mindre än tre har ersatts med " och att ev. summeringar har justerats. Andel med studiebidrag som har andra inkomstkällor Inkomstkällor för studerande med studiebidrag , antal och andel per inkomstkälla, fördelat efter kön Hela den kommunala vuxenutbildningen Andel med försörjningsstöd som har andra inkomstkällor Inkomstkällor för studerande med försörjningsstöd 2010, antal och andel per inkomstkälla, fördelat efter kön Hela den kommunala vuxenutbildningen 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Mera glädje för pengarna.