sou · H1B323d2 · 2013-04-05 00:00:00 — Utöver detta nyttjas distansapotek och regionlager inom för att fullgöra tjänster och leveranser till kunder och övriga intressenter. Bakgrunden till detta är att bolaget söker optimera synergiuttaget inom . Styrningsmässigt är den legala strukturen underordnad funktionsorganisationen. representerar alltså inte ett eget resultatansvar inom ramen för den nuvarande organisation och dess styrprinciper som fastställts av . En särredovisning av (eller motsvarande efter att inkråmsöverlåtelse genomförts) innebär att en felaktig bild ges av lönsamheten inom vårdaffären, då alla funktioner som behövs för affärens genomförande inte ingår i resultatet, dvs. den bild av resultatet som skapas blir överskattad. påpekar dock att en tydlig intäktsuppdelning givetvis ska ske även i den externa rapporteringen. Till exempel kan denna uppdelning särskilja produktförsäljning och tjänsteförsäljning då produktförsäljningen i flertalet av de nya avtalen sker till nettopriser. Slutligen framför att det är svårt att finna en trovärdig metod för att kostnadsfördela gemensamma resurser mellan vårdaffären och konsumentaffären eftersom båda dessa affärssegment befinner sig i kraftig förändring med stora mix- och volymförändringar mellan åren. () har till utredningen uppgett att särredovisning har betydelse för myndighetens möjligheter att följa efterlevnaden av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Ett öppenvårdsapotek har att följa lagen om läkemedelsförmåner m.m. och ska byta receptförskrivna läkemedel till periodens vara. TLV följer efterlevnaden av lagen genom att bl.a. analysera öppenvårdsapotekens försäljningsstatistik. I det avseendet är det viktigt att öppenvårdsapotekens verksamhet redovisas separat från sjukhusapotekens verksamhet. Det gäller enligt TLV samtliga aktörer som har verksamhet inom såväl öppenvårdsfarmaci som slutenvårdsfarmaci. Uppföljning av marknadsandel på öppenvårdsapoteksmarknaden Som nämnts i avsnitt 6.6.3 finns en begränsning av hur stor andel av öppenvårdsapoteksmarknaden som får ha. I ägaranvisningen anges att ägaren avser att mäta koncernens marknadsandel för andra kalenderkvartalet 2012 och kommer därefter att mäta koncernens marknadsandel per kalenderkvartal. KPMG har anlitats för att utföra mätningarna, som har redovisats i kortfattade rapporter. Det är svårt att bedöma den framtida utvecklingen både vad gäller öppenvårdsapoteksmarknaden och marknaden mot slutenvården. Mot den bakgrunden är det viktigt att kunna följa för att bl.a. kunna säkerställa att verksamheten bedrivs så konkurrensneutralt som möjligt. Ett annat skäl är att underlätta ägarinsyn och skapa förutsättningar att anpassa det statliga ägandet och uppdrag om skäl för detta uppstår. Utredningen anser inte att det finns tillräckliga skäl för att återigen föra över verksamheten till ett separat dotterbolag till . Däremot bör det vidtas åtgärder för att öka transparensen när det gäller . Det kan ske genom krav på särredovisning av kostnader och intäkter eller genom att verksamheten följs upp av ägaren på liknande sätt som man följer utvecklingen av marknadsandel på öppenvårdsapoteksmarknaden. Det kan möjligen ifrågasättas i vilken utsträckning en särredovisning av intäkter och kostnader för kommer att ge en helt rättvisande bild. En särredovisning av intäkter bör dock enligt utredningens bedömning kunna ske. En alternativ lösning är då att ägaren följer upp verksamheten på liknande sätt som sker beträffande marknadsandel på öppenvårdsmarknaden. En sådan lösning skulle kunna innebära att ägaren direkt eller via ombud på regelbunden basis via kvantitativ och kvalitativ analys säkerställer att inte tillskansar sig otillbörliga konkurrensfördelar. En sådan analys skulle t.ex. kunna omfatta en uppskattning av synergier både beträffande försäljning och beträffande kostnader. kunna upprepas en gång i syfte att säkerställa att synergieffekterna inte blir så omfattande att erhåller avgörande konkurrensfördelar. Analysens innehåll skulle i vissa delar behöva omfattas av sekretess, då den skulle innehålla uppgifter som utgör företagshemligheter. Utredningen vill också framhålla att det ur konkurrenssynpunkt också är viktigt med strikt uppföljning av ägarens lönsamhetskrav samt tydliga krav på att hjälpa till vid övergång till nya aktörer, där avtal förlorats. 7.6Konsekvenser av utredningens bedömning Utredningens bedömning av ägandefrågan innebär att nuvarande ägarförhållande kvarstår. Förutsättningarna för konkurrens ändras därmed inte. med dess kvarstår som en stark aktör inom berörda delmarknader, men som utredningen tidigare redovisat bedöms förutsättningarna för konkurrens vara relativt goda. Genom denna lösning bevaras också så långt möjligt de värden som byggts upp i . Utredningens bedömning innebär en fortsatt begränsning av samma innebörd som tidigare, vilket bedöms vara positivt för konkurrensen på framför allt öppenvårdsapoteksmarknaden. För kan begränsningen medföra negativa effekter ur konkurrenssynpunkt – jämfört med om det inte fanns någon begränsning – om man t.ex. förlorar upphandlingar på grund av att konkurrenter utan begränsningar kan lämna anbud som bedöms vara bättre. Utredningen har inte bedömt det möjligt att närmare uppskatta sådana effekter. Negativa effekter för motsvaras i så fall av positiva effekter för andra aktörer. I vissa upphandlingar finns kanske ingen konkurrens och begränsningen kan då få negativa effekter på den service som erbjuds patienterna i de aktuella landstingen. 7.6.3Särredovisning och annan uppföljning Det analysarbete som föreslås genomföras bedöms medföra vissa begränsade administrativa kostnader för och ägaren. De bedömningar som utredningen gör bedöms inte ha konsekvenser för det kommunala självstyret, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. När det gäller sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet kommer bedömningarna inte att leda till några förändringar av betydelse. Bedömningarna anses inte heller innebära några förändringar för små företags situation på berörda marknader. 8.1Lagen (1996:1156) om receptregister Första stycket punkten 6 är ny och där anges att receptregistret får innehålla uppgifter om omständigheten att patienten har motsatt sig utbyte enligt den föreslagna bestämmelsen i 21 § tredje stycket punkten 2 lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Dessutom sker en redaktionell ändring så att punkten 6 om administrativa uppgifter placeras sist och därmed blir punkten 7. Av 6 § lagen (1996:1156) om receptregister följer att personuppgifter får behandlas i receptregistret för bl.a. expediering av läkemedel. Av 2 kap. 6 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel framgår att öppenvårdsapoteken vid expediering av läkemedel ska lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen om receptregister till . Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestämmelse, se SOU 2012:75. Förslaget behandlas i avsnitt 3.8. I bestämmelsen regleras Apotekens Service AB:s uppgiftsskyldighet till för myndighetens tillsyn över bestämmelserna om utbyte. Det sker ett tillägg om att även ska lämna ut uppgifter om att patienten har motsatt sig utbyte enligt den föreslagna bestämmelsen i 21 § tredje stycket punkten 2 lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Därutöver sker en redaktionell ändring. Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestämmelse, se SOU 2012:75. Förslaget behandlas i avsnitt 3.8. 8.2Lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. I tredje stycket punkten 2 föreslås en bestämmelse om att utbyte inte får ske om patienten anser att det utbytbara läkemedlet omfattas av ett sämre skydd vid läkemedelsskador än det förskrivna läkemedlet. I detta kan även ligga att information om skydd vid läkemedelsskador för det utbytbara läkemedlet saknas och att patienten därför anser att det förskrivna läkemedlet har ett bättre skydd. I dessa situationer ska alltså det förskrivna läkemedlet lämnas ut. Av 5 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. följer att läkemedlet ska ersättas inom läkemedelsförmånerna. För att patienten ska kunna bedöma skyddet krävs att patienten har erforderlig information. En sådan informationsskyldighet för öppenvårdsapoteken föreslås i förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Med skydd vid läkemedelsskador avses framför allt ekonomisk ersättning. Men även t.ex. frågor om mot vem ett anspråk ska framställas, dvs. försäkringsbolaget eller läkemedelsföretaget, kan omfattas i det begreppet. Den tidigare punkten 2 återfinns i punkten 3. I fjärde stycket sker en justering på så sätt att öppenvårdsapoteken ska upplysa patienten om vad ett utbyte innebär, i stället för att som tidigare angavs enbart upplysa om att utbyte kommer i fråga. En precisering av vad denna informationsskyldighet ska bestå i bör ske på en lägre normnivå, se förslaget till ändring i förordningen om läkemedelsförmåner m.m. Bemyndigande återfinns i 21 § femte stycket. Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestämmelse, se SOU 2012:75. Förslagen behandlas i avsnitt 3.8. 8.3Förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Det sker ett tillägg så att det på öppenvårdsapotekens verifikation även ska anges om kunden (patienten) har motsatt sig utbyte enligt förslaget till reglering i 21 § tredje stycket punkten 2 lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestämmelse, se SOU 2012:75. Förslaget behandlas i avsnitt 3.8. Bestämmelsen är ny. Inför ett utbyte av läkemedel ska öppenvårdsapoteket, om det gäller ett annat skydd vid läkemedelsskador för det utbytbara läkemedlet än för det förskrivna läkemedlet eller om det saknas information om skyddet, informera patienten om det (första stycket). I de fall de båda läkemedlen har samma skydd behöver informationen således inte ges. Informationen kommer att finnas tillgänglig i Apotekens Service AB:s system VARA och därmed finnas tillgänglig för apoteken vid expedieringen. Öppenvårdsapoteket ska även i dessa fall informera patienten om dennes rätt att få det förskrivna läkemedlet med stöd av 21 § tredje stycket punkten 2 lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., dvs. om patientens rätt att motsätta sig utbyte och få det förskrivna läkemedlet ersatt inom läkemedelsförmånerna (andra stycket). Med skydd vid läkemedelsskador avses framför allt ekonomisk ersättning. Men även t.ex. frågor om mot vem ett anspråk ska framställas, dvs. försäkringsbolaget eller läkemedelsföretaget, kan omfattas i det begreppet. Förslaget behandlas i avsnitt 3.8. (2013) Svar på frågor från utredningen till , . Arvills, E. S. och , L-Å, (2012) Patientens rätt, 5 uppl. , B., (1969) Om ansvar för läkemedel, , B., (2010) Försäkringsavtalsrätt, 2 uppl. . och Strömbäck, E., (2011) Skadeståndsrätt, 4 uppl. , B., (2009) Om ex gratia-ersättning, (SvJT) s. 325 , och , H., Produktansvar. (2012) Miljöhänsyn på den svenska generikamarknaden, på uppdrag av LIF. , U. och , A., (2010) Europarättens grunder, 4 uppl. , M., (1981) Lust och lidande. Om droger på gott och ont. , S., Broqvist, P.-A., , R.-M., (2012) Produktansvarslagen – en kommentar m.m., 3 uppl., Juridik, . (2012) Miljöhänsyn vid subventionsbeslut – en konsekvensanalys av föreslagen miljöjusterad kostnadseffektivitetsberäkning, Rapport utarbetad på uppdrag av . G., och , P., (2000) – en naturlig del av egenvården, 3 uppl. Brodin, T., Fick, J., , M. och Klaminder, J., (2013) Dilute Concentrations of a Psychiatric Drug of Fish from Natural Populations, Science 814-815. , M., (2008) Arbetsskada. Samspelet mellan skadestånd och andra ersättningsanordningar, ak.avh. Domino, M.E., , B.C., Wiley-Exley, E., , S., Henson, A., , T.S. och Sleath, B., (2011) Increasing Time Costs and Copayments for Prescription Drugs: An Analysis of Policy Changes in a , 46(3): 900–919. Domino, M.E., Olinick, J., Sleath, B., Leinwand, S., Byrns, P.J. och , T., (2004) Restricting patients medication supply to one month: Saving or wasting money? 61(13):1375-9 Ds 2010:11 Läkemedel och försäkringsskydd vid personskador , B. W., Produktansvar, 1975 W, (1980) Product Liability Legislation. General and Techniques. The Swedish Experience, JFT (i ) s. 1 f. Europeiska kommissionen, Rapport från kommissionen om tillämpningen av direktiv /374 om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, (KOM(2000) 893 slutlig) Europeiska kommissionen, Rapport från kommissionen till , rådet och europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Tredje rapporten om tillämpningen av rådets direktiv /374/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, ändrat genom och rådets direktiv /34/EG av , (KOM(2006) 496 slutlig) Europeiska kommissionen, Rapport från kommissionen till , rådet och europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Fjärde rapporten om tillämpningen av rådets direktiv /374/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, ändrat genom och rådets direktiv /34/EG av , (KOM(2011) 547 slutlig) Fick, J, , H, , R.H. , D.N.P., Tyskling, M. och , D.G.L., (2009) Contamination of surface, ground and drinking water from pharmaceutical production, Environmental Toxicology and Chemistry 288:2522-7. , H. och , E., (2002) Försäkringsrörelselagen m.m., 3 uppl. , B., och , Å., (2009) Läkemedel i miljön, (1996) Medicines returns and wastage report. , J. och Radetzki, M., (2010) Skadeståndsrätt, 8 uppl. Hodges, C., (2006) Nordic compensation schemes for drug injuries, J Consum Policy, 29:143-175 Hughtenburg, J.G., , A.Th.G och Kisoensingh, S.U. Initial phase of chronic medication use; patients reasons for discontinuation, Br J Clin Pharmacol 61(3): 352–354 Karnov 2012/13 (2010) Omregleringen av apoteksmarknaden – redovisning av ett regeringsuppdrag, rapportserie 2010:4. KPMG (2012) Projekt , rapport till , . , D.G.J., Fick, J., (2009) Transparency throughout the production chain – a way to reduce pollution from the manufacturing of pharmaceuticals?, Regulatory Toxicology and Pharmacology, 53(3):161-163. , D.G.J., och , L., (2011) Läkemedel i miljön, , D.G.J, de , C. och Paxeus, N., (2007) Effluent from drug manufacturers contains extremely high levels of pharmaceuticals, , 148:751-5. , J., (1996) med läkemedelsförsäkringen, Patient- och läkemedelsförsäkringarna vid ett vägskäl. Läkare för miljö (2012) Remissvar på (2012). Läkemedels- och apoteksutredningen, , tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden, SOU 2012:75 (2012) Generisk förskrivning – hur kan det möjliggöras, Rapport . (2012), Ytterligare åtgärder som kan vidtas på nationell nivå för att minska kassationen av läkemedel och begränsa miljöpåverkan av läkemedelsanvändningen. (2011), Underlag för att möjliggöra initieringen av en revidering av EU-lagstiftningen om god tillverkningssed GMP, med syfte att lagstiftningen även ska omfatta miljöhänsyn. (2009), Redovisning av regeringsuppdrag gällande möjligheten att skärpa miljökrav vid tillverkning av läkemedel och aktiv substans. LFF Service AB:s hemsida, (2008), Medicinsk terminologi, 5:e uppl. Miljömålsberedningen (2012) Minska riskerna med farliga ämnen! – Strategi för arbete för en giftfri miljö, SOU 2012:38 Miljömålsberedningens expertgrupp (2012) Läkemedels miljöpåverkan. Underlag till Miljömålsberedningens arbete med en strategi för en giftfri miljö. Rapport från beredningens expertgrupp. Nationell läkemedelsstrategi (2011), , E., m.fl. (1999) Läkemedelsrätten och skadeståndsrätten i Oldertz, C., (1981) Patient- och läkemedelsförsäkringarna, JFT (i ) , , SOU 1994:75 , Avgöranden enligt patientskadelagen 1998–2009 PSNC (2007) Medicine Wastage and 28 day prescribing, _wastage_and_28_day_prescribing_guidance_ , Produktansvar I. Ersättning för läkemedelsskada, SOU 1976:23 1972:5, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till skadeståndslag m.m. 1973:90, Kungl. proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning 2003/04:150, Ny försäkringsavtalslag 2007/08:142, Sjukhusens läkemedelsförsörjning Prop. 2008/09:145, Omreglering av apoteksmarknaden 2008/09:217, försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. Regeringens hemsida , Debattartikel i , Statlig garanti till narkolepsidrabbade barn, (2010) Förberedelsearbetet i apoteksreformen, RiR 2010:19. , (2011) Förbättra stödet vid förskrivning, 10(108), s 519. , L., (2011) Hälso- och sjukvårdsrätt, 3 uppl. (2011) Influensa A(H1N1) 2009 – Delrapporterna från utvärderingen av förberedelser och hantering av pandemin. (2004) Kasserade läkemedel, förslag på åtgärder för att minska mängden överblivna läkemedel. Statskontoret (2012) En omreglerad apoteksmarknad – delrapport 2, . (2012) Provtagning av läkemedelsrester i vatten (2011) Översyn av modell för utbyte av läkemedel på apotek - Med modell och strategi för och framåt 2011. (2010) Yttrande över gällande möjligheterna att skärpa miljökraven vid tillverkning av läkemedel och aktiv substans. , Framtidens högkostnadsskydd i vården, SOU 2012:2 Vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet En särskild utredare ska göra en översyn av vissa frågor som rör prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. I dessa direktiv beskrivs de delar av uppdraget som rör maskinell dosdispensering, vissa övriga frågor samt handeln med läkemedel för djur. Regeringen avser att i tillläggsdirektiv ta upp frågor om prissättningen av originalläkemedel utan generisk konkurrens samt ett antal andra frågor som rör prissättningen av läkemedel. Utredaren ska genomföra en översyn av den rättsliga reglering som gäller vid maskinell dosdispensering av läkemedel till patienter i öppen och sluten vård i . I uppdraget ingår även att analysera om det finns en skyldighet att tillåta aktörer i utlandet att bedriva maskinell dosdispensering av läkemedel till patienter i och, om så inte skulle vara fallet, detta ändå är lämpligt. Syftet med översynen är att utforma ett förslag till regelsystem och andra åtgärder som åstadkommer god tillgänglighet till dosdispenserade läkemedel, en säker och ändamålsenlig läkemedelsanvändning och goda förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på hela apoteksmarknaden. I detta ligger bl.a. att så långt det är möjligt skapa goda förutsättningar för både små och stora aktörer att verka på likvärdiga villkor. Vidare har frågor som rör prissättning av dosdispenseringstjänsterna och de läkemedel som dispenseras stor betydelse. Regelsystemet ska vidare utformas med särskilt beaktande av de uppgifter har att utföra och med tillgodoseende av enskildas integritetsintressen liksom de olika offentliga intressen som gäller för läkemedelshanteringen inom hälso- och sjukvården samt för handel med läkemedel. Utredaren ska lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs för att skapa ett ändamålsenligt regelsystem och en väl fungerande konkurrens. Utredaren ska också analysera hur ägande av samt de förutsättningar som gäller för sistnämnda bolags verksamhet, bl.a. enligt ägaranvisningar från staten, påverkar konkurrensen på marknaderna för dosdispensering, öppenvårdsapotek och slutenvårdens läkemedelsförsörjning. Om utredaren bedömer att det behövs förändringar på detta område för att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande konkurrens ska utredaren lägga fram förslag till lämpliga åtgärder. Utredaren ska lämna författningsförslag som innebär att öppenvårdsapotekens skyldighet att skriftligen underrätta den som utfärdat ett recept om att ett utbyte av ett läkemedel har skett, kan fullgöras på ett mer ändamålsenligt sätt. Utredaren ska lämna förslag till ändringar i lagen (1996:1156) om receptregister som dels klargör att receptregistret får innehålla uppgifter om begränsningar i eller indragning av förskrivares förskrivningsrätt, dels säkerställer att har en lagenlig skyldighet att lämna ut de nämnda uppgifterna till öppenvårdsapoteken och att dessa apotek kan behandla uppgifterna med stöd av apoteksdatalagen (2009:367). Utredaren ska vidare lämna de förslag till ändringar av förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal som mot bakgrund av övriga författningsändringar bedöms lämpliga. Utredaren ska utreda behovet av nya bestämmelser om tystnadsplikt för och tillsyn över personal som tillverkar läkemedel för visst tillfälle på extemporeapotek och om ett sådant behov föreligger lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs. Utredaren ska genomföra en översyn av gallringsbestämmelsen i 19 § lagen (1991:1156) om receptregister och, med särskilt beaktade av de integritetsskyddsintressen som finns, lämna författningsförslag som löser de problem nuvarande utformning av bestämmelsen leder till. Utredaren ska analysera vilka ändringar som bör göras i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, avseende undantag från vissa krav på tillstånd, mot bakgrund av att omregleringen av apoteksmarknaden har möjliggjort för andra aktörer än att bedriva detaljhandel med läkemedel och tillverka extemporeläkemedel. Handel med läkemedel för djur Syftet med denna del av utredningen är att skapa en bättre tillgänglighet till läkemedel som administreras till djur och ett ändamålsenligt regelsystem på området. Utredaren ska analysera om det bör vara möjligt att driva särskilda apotek som endast expedierar läkemedel för administrering till djur. För det fall utredaren föreslår att sådana ska kunna inrättas ska utredaren bl.a. lämna förslag avseende tillståndsgivning, tillsyn och kontroll, ägande av apotek samt vilka krav som ska gälla för verksamheten. Utredaren ska dessutom bedöma vilka konsekvenser en sådan förändring skulle kunna få vad gäller etableringen av öppenvårdsapotek samt vilka ekonomiska konsekvenser förändringen skulle kunna få för apoteksaktörerna. Utredaren ska vidare analysera om tillgängligheten till läkemedel för administrering till djur kan förbättras genom förändringar på följande områden: -Begränsningarna vad gäller vilka grupper som får driva öppenvårdsapotek. -Öppenvårdsapotekens och partihandelns skyldighet att tillhandahålla respektive leverera läkemedel som administreras till djur. -Veterinära inrättningars möjligheter att köpa läkemedel från partihandeln. -Veterinärers förskrivning av läkemedel. I utredarens uppdrag ingår också att se över vissa frågor rörande register, prissättning, statistik och tillsyn vad gäller handel med läkemedel för djur. Utredaren ska lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs för att tillgodose uppdragets syften. 1 Den omreglerade apoteksmarknaden beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag som gör det möjligt för andra aktörer än att bedriva detaljhandel med receptbelagda och receptfria läkemedel (dir. 2006:136). Utredningen, som antog namnet (S 2006:08), överlämnade huvudbetänkandet Omreglering av apoteksmarknaden (SOU 2008:4). Huvudbetänkandet handlar framför allt om förutsättningarna för att få tillstånd att bedriva detaljhandel med receptfria och receptbelagda läkemedel till konsument på en omreglerad apoteksmarknad. Utredningen lämnade härefter även betänkandena Apoteksdatalagen (SOU 2008:28), Detaljhandel med receptfria läkemedel (SOU 2008:33) och slutbetänkandet Handel med läkemedel för djur (SOU 2008:46). Slutbetänkandet är särskilt inriktat på djur, men även övriga betänkanden behandlar handel med läkemedel för djur. trädde lagändringar i kraft som innebar att apoteksmarknaden omreglerades. Förslagen till dessa lagändringar lämnades i propositionen 2008/09:145 Omreglering av apoteksmarknaden. Ytterligare lagförslag som hör samman med omregleringen lämnades i propositionen 2009/10:96 Vissa apoteksfrågor.