sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — Vi vill att allt överskott ska återinvesteras i verk- samheten. har dock valt att gå en annan väg. Det viktiga är uppenbarligen att se till friskolebranschens behov – inte elevernas och samhällets behov av en likvärdig skola. En del av de förslag som kommittén lägger fram är bra: inför- ande av meddelarskydd för anställda i fristående skolor, införande av offentlighetsprincipen i fristående skolor och skärpta sanktioner vid allvarliga brister. Dessa förslag kommer att medföra verkliga förbättringar jämfört med och välkomnas av . Andra förslag, som rör ägarskap, friskoleetablering och bolagens syfte, är uppenbart tandlösa och ger endast marginella effekter. I det följande utvecklar vi vår kritik mot dessa förslag och förklarar varför vi inte kan ställa oss bakom dem. Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet Kommittén föreslår att en ägarprövning bör införas för att säker- ställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt in- tresse för att bedriva utbildning. Kommittén lämnar inte några för- fattningsförslag utan hänvisar till en pågående utredning om ägar- prövning inom välfärdssektorn (Fi 2012:11). anser att kommitténs förslag är tandlöst. Att på förhand garantera en ägares långsiktighet är en omöjlig uppgift, inte minst då kommittén valt att inte vill lägga några restriktioner på vilka bolagsformer som ska få driva skolor. Alla friskoleföretag, även de som ägs av riskkapitalbolag, kommer naturligtvis att uppge att de är långsiktiga och seriösa. förslag kommer därför inte att ha någon nämnvärd effekt. kan därför inte stödja ett sådant förslag. föreslår i stället att aktiebolag som ansöker om att starta friskolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdel- ningsbegränsning (svb-bolag). Genom att införa detta krav sållas olämpliga och kortsiktiga vinstsyftande företag bort från friskole- sektorn. föreslår en övergångsperiod för de bolag som är verksamma inom utbildningsväsendet att omvandlas till svb-bolag. För de som väljer att inte göra så ska tillståndet dras in. Samråd med kommunen före friskoleetablering Kommittén föreslår vidare att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Förslaget innebär att kommunen ges möjlighet till dialog med den friskola som vill etablera sig i kom- munen. anser att inte heller detta förslag kommer att ha någon större effekt. Det så kallade samråd som kommittén föreslår ger inte kommunen rätt att säga nej till att friskolor etablerar sig i kommunen. Avgörandet ligger hos Skolinspektionen. Det kommunala självstyret, den kommunala demokratin och de enskilda kommunernas behov får stå tillbaka för friskolebranschens behov. Den fria etableringsrätten består även om den kringgärdas av krav på samråd och samverkan. kan därför inte stödja ett sådant förslag. föreslår i stället att kommunen ska ha rätt att besluta när och var icke-offentliga aktörer får etableras. Dessa aktörer ska inte själva, eller i samråd med kommunen, kunna bestämma var de ska driva skattefinansierad verksamhet. Kommunen bör ha veto- rätt vid etablering av en friskola inom kommunen. Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte Kommittén föreslår avslutningsvis att frågan om en reglering av bolagsverksamhetens syfte bör utredas. Enligt kommittén bör det utredas om det ska införas ett krav på att aktiebolag som vill be- driva skolverksamhet i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet, helt eller delvis, har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet och hur ett sådant krav i sådana fall bör utformas. Kommittén föreslår att utredningen om ägarprövning och mång- fald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11) bör analysera och ta fram ett förslag i frågan. Förslaget från kommittén är således att en annan utredning ska utreda frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte. Först när ägarprövningsutredningen blir klar presenteras ett konkret förslag. anser att förslaget är tandlöst då ett ägarsyfte endast kan ifrågasättas av aktieägarna själva, dvs. att föräldrar, elever, eller andra som inte är ägare inte kan ifrågasätta det. Det är föga troligt att ägarna skulle avstå från vinst för att syftet inte uppnås. kan därför inte stödja ett sådant förslag. föreslår i stället att de aktiebolag som verkar i fri- skolesektorn ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning (svb-bolag). Med vårt förslag begränsas vinsten till ett minimum och vi kan garantera att skattemedel som är avsedda för skolan inte används till något annat än vad de är ämnade för. beklagar att inte tagit tillfället i akt att en gång för alla göra upp med vinstfrågan i friskole- branschen. Resultatet är en stor besvikelse. Vinstdrivna aktie- bolagsskolor och skattetrixande riskkapitalbolag kommer även fortsättningsvis att ha fritt spelrum inom friskolesektorn. Våra gemensamma skattemedel kommer även framöver att kunna delas ut till aktieägare i och utomlands. En sådan uppgörelse kan inte stå bakom. Det är tydligt att i första hand sett till fri- skolebranschens behov – inte till elevernas och samhällets behov. Utgångspunkten har varit att skapa enighet och borgfred kring friskolefrågan inför valet . Friskolorna har länge önskat lång- siktiga spelregler. Med Friskolekommitténs urvattnade förslag har branschen fått de spelregler de efterfrågar – vaga och otydliga förslag som lämnar öppet för fortsatt vinstuttag. Det är uppenbart att inte har tagit hänsyn till de larmrapporter som kommit om den minsk- ande likvärdigheten och den ökande segregationen inom svensk skola. Rapporterna visar att det fria skolvalet har bidragit till den negativa utvecklingen. Ett flertal forskare framhåller att man bör sätta stopp för vinstuttag i skolan. väljer dock att inte nämna detta överhuvudtaget. Majoriteten i är tydligen eniga om att det svenska friskolesystemet fungerar bra, trots att en mängd forskningsrapporter visar på motsatsen. Sammanfattningsvis kan konstatera att de flesta av förslag inte kommer att ha någon nämnvärd effekt. Det kommer även fortsättningsvis att vara fritt fram för vinstuttag och spekulation inom friskolesektorn. beklagar att majoriteten i kommittén inte ser de problem som det nuvarande systemet skapar. Reservation av ledamoten (SD) tillsattes var det Sverige- demokraternas förhoppning att friskolesystemet skulle diskuteras helt förutsättningslöst. Ska vi ha friskolor över huvud taget? Hur många friskolor ska det få finnas och i vilken form? Ska friskolorna få ta ut vinst ur verksamheten? Det är några av de frågor vi trodde att kommittén skulle få diskutera och ta ställning till. Men så blev det inte, trots att svensk skola befinner sig i en mycket allvarlig situation vilket inte minst de fallande kunskaperna visar. Att regeringen i ett sådant läge väljer att bakbinda från start och endast låta kommittén få diskutera frågan om det svenska friskolesystemet på ytan i stället för på djupet är mycket olyckligt. Detta kan komma att visa sig ödesdigert . Det är självklart bra med en bred politisk uppgörelse om hur vårt skolväsende ska fungera då det kan bädda för en långsiktig politik på området. Men att utelämna från uppgörelsen är ett märkligt ställningstagande. förslag innehåller inget som har något att anföra emot, förutom att vi i flera fall vill gå ännu längre än vad det gemensamma förslaget innebär vad gäller styrning av friskolornas verksamhet och etableringar. Det är till och med så att Sverige- demokraterna tidigare lyft flera av de frågor som sexpartiuppgörel- sen nu väljer att lyfta. Att det rent sakligt skulle föreligga större sakpolitiskt avstånd mellan och övriga partier stämmer således inte. Att utelämna från uppgörelsen indikerar snarare att partipolitisk taktik ligger bakom denna uppgörelse snarare än skolans bästa. Kanske är det också ett tecken på demokratisk omognad hos övriga partier. I uppgörelsen står det skrivet att skolhuvudmännens lämplighet ska prövas av Skolinspektionen vid etablering. Detta instämmer vi i och anser det vara en självklarhet att så sker. Att detta krav inte infördes redan vid friskolereformens införande visar att re- formen genomfördes hastigt och slarvigt utan att ramarna för re- formen var genomtänkta. Lika självklart tycker vi det är att Skolinspektionen ska göra en ny prövning vid ägarbyten av friskola. Vi ställer oss dock undrande till hur huvudmannen vid friskoleetablering ska kunna påvisa ett långsiktigt åtagande. Återigen ser vi brist på stringens i det ramverk som nu de sex partierna som står för uppgörelsen gör sig skyldiga till. krav på samråd med kommunen vid fri- skoleetableringar anser vi återigen är ett tecken på bristande stringens vad gäller regelverket. I själva verket har tidi- gare krävt inflytande från kommunen vid etableringar (motion 2012/13:Ub227). Det är bra att övriga partier nu sneglar på Sverige- demokraterna i frågan. Men, samråd är ett alldeles för vagt och intetsägande begrepp och förordar i sista hand en möjlighet för kommunerna att lämna ett veto för etablering. Att friskolor ska kunna etablera sig mot en kommuns vilja i ett område där det exempelvis kommer att uppstå ett tydligt elev- underskott, förefaller inte vara ett vettigt ramverk för en långsiktig och stabil skolpolitik. Enligt sexpartiuppgörelsen ska meddelarskyddet justeras så att villkoren blir mer lika mellan friskolor och kommunala skolor, något förespråkat . Tyvärr verkar det inte som att sexpartiuppgörelsen innehåller något skarpt förslag på området, utan frågan ska utredas. ställer sig dock frågande till vad det är som ska utredas. Vi anser nämligen det vara en självklarhet att samma villkor vad gäller meddelarskydd ska gälla såväl friskolor som kommunala skolor. Just frågan om lika villkor mellan friskolor och kommunala skolor har Sverige- demokraterna motionerat om tidigare (motionerna 2012/13:K223 och 2012/13:Ub460). Vi håller med sexpartiuppgörelsen om att insynen i skolornas ekonomi bör öka. Verksamheten drivs med skattepengar och både föräldrars och elevers val och insyn i hur resurserna används hänger på öppenhet och transparens vad gäller skolornas ekonomi. Vi välkomnar också en nationell databas där viktiga uppgifter offent- liggörs så att elevernas skolval kan grundas på viktiga fakta och inte på att skolor ger presenter, som mest kan liknas vid mutor, till eleverna. Det sistnämnda är en fråga motionerat om (motion 2012/13:Ub427). har heller inget att anföra mot att skol- lagen skärps och att sanktionerna höjs vid allvarliga brister hos friskolor eller kommunala skolor. När det gäller frågan om lärarresurser så konstaterar att Skolinspektionen inte har beivrat och inte ansett sig kunna beivra uppenbart otillräckliga lärarresurser vid friskolor. uttrycker både förvåning och frustration över pekar på skollagens 3 kap. 3 § där det står om elevernas utveckling.1 och de sex partierna i uppgörelsen inte själva inser hur luddig och otydlig denna paragraf är förorsakar både förvåning och frustration hos . pekar också på skolförordningens 5 kap. 2 § som verktyg för Skolinspektionen att använda vid för låg lärar- täthet.2 Denna paragraf är något tydligare än skollagens skrivning, men uppenbarligen räcker inte denna paragraf heller till. Detta innebär att Skolinspektionen behöver ännu tydligare skrivningar eller stringentare direktiv i hur de skall tolka förordningen. Att åtgärda detta problem kan näppeligen vara något av ett oöver- stigligt hinder för sex partier tillsammans att åtgärda. 1Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. 2Eleverna ska genom strukturerad undervisning ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna når de kunskaps- krav som minst ska uppnås och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. Särskilt yttrande av ledamöterna (MP), (S) och (S) I betänkande föreslås att Utredningen om ägar- prövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11) får i uppdrag att utreda införandet av kravet att alla fri- stående skolor i sina bolagsordningar eller motsvarande måste skriva att verksamhetens huvudsyfte är utbildning och inte att ge vinst till fördelning mellan aktieägarna – detta för att överskott i verksam- heten som huvudregel ska återinvesteras. Våra båda partier, och Socialdemokraterna, väl- komnar att vi har en bred blocköverskridande överenskommelse i friskolefrågorna i allmänhet samt även i frågan om att närmare utreda förutsättningarna att införa detta. Vi vill redan nu tydliggöra att vi gemensamt vill införa ett krav på att utbildning skrivs in som syfte i alla friskoleföretags bolagsordningar. Enligt den svenska aktiebolagslagen är vinst och vinstutdelning till ägarna ett aktiebolags syfte så länge något annat inte skrivs in i bolagsordningen. Att skriva in utbildning som syfte i bolags- ordningen innebär att utbildning är bolagets främsta uppdrag. Fokus riktas mot högkvalitativ utbildning. Det slutgiltiga ställningstagandet kring hur en syftesparagraf skall utformas kommer vi att göra gemensamt då ett utrednings- förslag föreligger. På så sätt tror vi kvaliteten i skolorna värnas som olika friskolor ges möjligheter att organisera sig på sätt som de ser är mest lämpligt. Särskilt yttrande av ledamöterna (S) och (S) föreslår ett obligatoriskt samråd vid ny- etableringar av fristående skolor. Det är ett steg framåt. Vi menar att kommunerna behöver få ett avgörande inflytande vid etableringar av nya skolor. Anledningen till det är huvudsakligen två. För det första ser vi att skillnaderna mellan olika skolor ökar kraftigt. För att motverka den växande skolsegregationen och för att säkerställa att barn och ungdomar med olika bakgrund och för- utsättningar möts och ges likvärdiga chanser, krävs att kommun- erna som ansvariga för skolan får möjlighet att aktivt planera när och var nya skolor ska etableras. För det andra har det nuvarande sättet att ge tillstånd till skol- etablering lett till en kraftig överetablering av skolor. Det riskerar att leda till att många skolor blir tvungna att lägga ned. Att det saknas samordning mellan de kommunala och de fristående skolorna leder till att skolans resurser inte används på det bästa sättet för eleverna och att elever kan tvingas byta skola mitt under pågående utbildning. Elever, och deras föräldrar, ska kunna veta att när de påbörjar en utbildning ska de också kunna slutföra den på ett bra sätt. Vi anser därför att det ska krävas ett samarbetsavtal med kom- munen för att etablera en ny fristående skola. Staten ska därtill säkra den nationella likvärdigheten vid tillståndsprövningen av nya fristående skolor. Propositioner och skrivelser samt lagrådsremisser 1975:103 Med förslag till ny aktiebolagslag m.m. Prop. 1982/83:1 Om skolor med enskild huvudman m.m. Prop. 1983/84:118 Om fristående skolor på gymnasial nivå. 1984/85:96 med förslag om viten m.m. 1987/88:100 Med förslag till statsbudget för /89. 1988/89:4 Om skolans utveckling och styrning. 1989/90:41 Om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skol- ledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1990/91:18 Om ansvaret för skolan. 1990/91:115 Om vissa skollagsfrågor m.m. Prop. 1990/91:117 Om en ny kommunallag. 1991/92:94 Om ändrat huvudmannaskap för särskolan och sär- vux. 1991/92:95 Om valfrihet och fristående skolor. 1991/92:150 Med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93 m.m. 1992/93:230 Valfrihet i skolan. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1993/94:242 Vissa ändringar i skollagen. 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. Prop. 2001/02:35 Fristående skolor. 2001/02:122 Åtgärder mot kommunalt domstolstrots. 2004/05:85 Ny aktiebolagslag. 2004/05:178 Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning. 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. 2008/09:21 Kommunala kompetensfrågor m.m. Prop. 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor. 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. 2009/10:165 Den nya skollagen – För kunskap, valfrihet och trygghet. 2012/13:1 Budgetpropositionen . 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Lagrådsremiss (Ju2013/3977/L5) Stärkt skydd för barn mot sexuella övergrepp 1982/83:UbU10 Om fristående skolor för skolpliktiga elever m.m. 1983/84:UbU27 Om fristående skolor på gymnasial nivå. 1987/88:UbU14 Om anslag till grundskolor m.m. 1988/89:UbU7 Skolans utveckling och styrning. 1989/90:UbU9 Kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1990/91:UbU4 Ansvaret för skolan. 1990/91:UbU17 Vissa frågor avseende skolväsendet. 1991/92:FiU29 Den kommunala ekonomin. 1991/92:UbU21 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. 1991/92:UbU22 Fristående skolor. 1991/92:UbU28 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. (förnyad behandling). 1992/93:UbU17 Valfrihet i skolan. 1993/94:UbU20 Vissa ändringar i skollagen. 1994/95:UbU16 Bidragsbestämmelserna för fristående skolor. 1996/97:UbU4 Fristående skolor m.m. 2001/02:UbU7 Fristående skolor. 2005/06:LU4 Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. 2008/09:UbU13 Offentliga bidrag på lika villkor. 2009/10:UbU22 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. Dir. 1979:123 Skolor med annan huvudman än stat och kommun. Dir. 1991:85 Utredning om avgifter m.m. vid fristående skolor för skolpliktiga elever. Dir. 1995:16 Utredning om fristående skolor på grundskolenivå. Dir. 1995:107 Utredning om fristående gymnasieskolor. Dir. 1997:55 Uppföljning av resursfördelning till fristående grund- skolor. Dir. 1999:76 Tilläggsdirektiv till av resurs- fördelning till fristående grundskolor. Dir. 2002:30 Icke vinstutdelande aktiebolag. Dir. 2006:3 Offentliga bidrag till fristående skolor. Dir. 2007:33 Lika villkor för offentliga och fristående skolor. Dir. 2012:53 Förbättrade resultat i . Dir. 2012:76 Meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansi- erad verksamhet. Dir. 2012:84 Utvärdering av effekterna av kommunaliseringen av skolväsendet. Dir. 2012:105 En kommunallag för framtiden. Dir. 2012:131 Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster. Dir. 2013:39 Tilläggsdirektiv till Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (Ju 2012:11). SOU 1981:34 Fristående skolor för skolpliktiga elever. SOU 1983:1 Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever. SOU 1988:20 En förändrad ansvarsfördelning och styrning på skol- området. SOU 1992:38 Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter. SOU 1995:109 Likvärdig utbildning på lika villkor. SOU 1995:113 Fristående gymnasieskolor. SOU 2001:12 Fristående gymnasieskolor – hot eller tillgång? SOU 2003:98 Aktiebolag med begränsad vinstutdelning. SOU 2005:110 Jämförelsevis. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting. SOU 2008:8 Bidrag på lika villkor. SOU 2011:69 Olagligt statsstöd. SOU 2013:53 Privata utförare – kontroll och insyn. Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän. Rapporter, publikationer och skrivelser från statliga myndigheter Framgång i undervisningen. En sammanställning av forsknings- resultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. (2010). Olika elever – samma undervisning. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2010. (2010). Betygssättning i gymnasieskolan. (2010a). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling? (2010b). Självstudier/tidsanvändning i gymnasieskolan. (2010c). Olika elever – samma undervisning. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2010. (2011). Ansökningar om tillstånd för fristående skolor – ansökningsomgång 2011. (2011a). (2011b). Uppföljningsbesök på nystartade fristående skolor /2011. (2011c). En skola med tilltro lyfter alla elever. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2011. (2011d). Regelbunden tillsyn 2010. Dnr 40-2011:3765, (2011e). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. (2011f). Riktad tillsyn inom området Skolpliktsbevakning. Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn. (2011). Regelbunden tillsyn 2011. (2012). Ansökningar om att starta fristående skola – ansökningsomgång 2012. (2012a). Rektors ledarskap med ansvar för den pedagogiska verksamheten. (2012b). Riktad tillsyn av bedömning och betygssättning hos skolor med stora avvikelser vid omrättning av nationella prov. (2012c). Framgång i undervisningen – En sammanställning av forsknings- resultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. Skolinspektionen (2012d). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . , dnr 01-2010:2643, Redovisning av regeringsuppdrag dnr. U2009/4877/G. (2012e). En skola med tilltro lyfter alla elever. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2011. (2012). Ansökningar om att starta fristående skola inför /15. , dnr 30-2013:1933. Skolinspektionens årsredovisning 2012, dnr 10-2012:5700 Skarpare rutiner vid tillståndsprövning och inspektion av fristående skolor. (2004). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt av olika faktorer. (2009). Likvärdig betygssättning i gymnasieskolan? rapport 338 (2009a). Konkurrensen om eleverna. Kommunernas hantering av minskande gymnasiekullar och en växande skolmarknad. (2010). Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2010/11. PM , dnr 71-2011-14 (7). (2011). Elevutveckling och kostnadsutveckling i gymnasieskolan 2005–2009. (2011a). Om gymnasieelevers pendling på lokala och regionala skolmarknader. (2011b). Särskilt stöd i . En sammanställning av senare års forsk- ning och utvärdering. (2011c). En bild av Skolmarknaden. Syntes av skolmarknads- projekt. (2012a). Enskilda huvudmän och skolmarknadens ägarstrukturer. (2012b). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i årskurs 9 (dnr 75-2012:311). (2012c). Redovisning av uppdraget om skol- och resultatinformation (dnr 2012:1002). Vård, skola och omsorg – vilken information behöver brukaren för att välja? Prissättning vid överlåtelse av offentlig verksamhet till per- sonal (s.k. avknoppning) – kommunalrättsliga och EG/EU-rätts- liga aspekter. Förutsättningar för en samlad och systematisk uppföljning av kvalitet, produktivitet och effektivitet i offentlig sektor. Verkställighet och rättelse av kommunala beslut. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, (2011) Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF En analys av timschablonen. Böhlmark, A. och , M Har den växande friskolesektorn varit bra för elevernas utbildningsresultat ? Skatteplanering med ränteavdrag i företag inom välfärdssektorn. Delrapport (2012). Skatteplanering i företag inom välfärdssektorn. Slutrapport (2012). Kommuner och Landsting, SKL Avknoppning av skolor – juridiska aspekter. (2008). Presentation av en studie om vad som påverkar elevers studieresultat. (2011). RÅ 1993 ref. 41 RÅ 1990 ref. 39 RÅ 2006 ref. 7 RÅ 2010 ref. 100 HFD dom i mål nr 4314-11 Kammarrätten i dom i mål nr 965-1995 Kammarrätten i dom i mål nr 9475-08 Kammarrätten i dom i mål nr 584-08 Kammarrätten i dom i mål nr 3802-09 Kammarrätten i dom i mål nr 1715-06 Länsrätten i dom i mål nr 5923-08 Länsrätten i domar meddelade i mål nr 26068-08, 26088-08, 26090-08 och 1537-09 Förvaltningsrätten i domar i mål nr 29428-10 och 29515-10