sou · H1B372 · 2013-10-09 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. I uppdraget låg att utreda kravet på kvalificerad insolvens och längden på betal- ningsplanen. Lagmannen förordnades som särskild utredare. Som sakkunnig förordnades ämnesrådet . förordnades som exper- ter bankjuristen , verksjuristen , rättsliga experten , budget- och skuld- rådgivaren , byråchefen , advokaten , regresschefen och chefs- juristen . ersattes av rättssakkunnige . för- ordnades professorn som expert. Som sekreterare anställdes hov- rättsassessorn . Utredningen har antagit namnet skuldsanerings- utredning. Utredningen överlämnar nu betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72). Utredningsuppdraget är med detta slutfört. Överskuldsättning och evighetsgäldenärer ..................... En ökad skuldsättning bland privatpersoner.......................... När skuldsituationen blir ett problem .................................... Effekter av allvarlig skuldsättning........................................... 2.4Evighetsgäldenärerna utgör endast en begränsad del av de överskuldsatta i samhället................................................... Bakgrund till lagstiftningen ..................................................... Villkoren för skuldsanering ..................................................... Skulder som omfattas............................................................... Innebörden av en skuldsanering.............................................. Arbeten på området för överskuldsättning...................... 4.3.1 Projektet och stöd ................................................. 4.3.2 Projektet verkställighet till skuldsanering .......... Utgångspunkter för förslag till åtgärder ......................... Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras?.............. Synpunkter vid samråd............................................................. 6.3.2 En ökad kunskap om skuldsanering ............................ gäldenärer om skuldsanering?.................................... 6.3.4 Samverkan mellan och Synpunkter vid samråd .......................................................... Budget- och skuldrådgivning ..................................... 7.5.2 Behovet av ett minskat utredningsansvar för 7.5.3 Vilka krav bör ställas på utredningen?....................... 7.5.4 Möjligheten att utforma ansvaret för utredningen på annat sätt ................................................................ En ny ansökningsprocess ........................................... Översyn av ansökningsblanketten............................. Tillämpningen av rekvisitet för kvalificerad insolvens ........ Synpunkter vid samråd .......................................................... Insolvenskravet i de nordiska länderna ................................. 8.7.2 Hur tillämpas skuldsaneringslagens krav på 8.7.3 Finns det gäldenärer som inte beviljas skuldsanering trots att det är motiverat enligt skuldsaneringslagens grundläggande syften? 8.7.4 Behov och utformning av lagstiftningsåtgärder ........ Betalningsplanens längd i praxis ............................................ Synpunkter vid samråd........................................................... 9.5.1 Längden på den sammanlagda avbetalningstiden ...... 9.5.2 Effekten av lagändringen om skuldernas ålder.......... Betalningsplanens längd i andra europeiska länder .............. 9.7.2 Betalningsplanens längd har stor betydelse ............... 9.7.3 Ingen generell förkortning av betalningsplanen, men flexiblare planer................................................... 9.7.4 Betalningarna ska påbörjas redan vid Två betalningsfria månader......................................... Synpunkter vid samråd........................................................... Gäldenärens betalningar i andra länder................................. Förutsättningar för en betalningsförmedling....................... 10.6.1 Utformningen av betalningsplanerna ........................ 10.6.2 Betalning ska ske genom en betalningsförmedling .. 10.6.4 Skyddet för inbetalda medel ...................................... 10.6.5 Fördelning och utbetalning till borgenärerna ........... 10.6.6 Sammanfattande slutsatser ......................................... Möjlighet att beviljas skuldsanering på nytt................. Statistik och domstolspraxis ................................................. Synpunkter vid samråd .......................................................... En andra chans i de övriga nordiska länderna ...................... Budget- och skuldrådgivarnas stöd till gäldenären ....... Nuvarande ordning och dess bakgrund................................ Synpunkter vid samråd .......................................................... 12.4.2 Budget- och skuldrådgivningens verksamhet ........... 12.5.1 Stödet till gäldenären ......................................... 12.5.2 Förslag till åtgärder..................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Utredningens förslag och alternativa lösningar.................... Vilka berörs av förslagen? Samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser för de offentliga finanserna.................................................... 14.2.1 Antalet evighetsgäldenärer förväntas minska............ 14.2.2 Konsekvenser för ............. Konsekvenser för företagen................................................... Konsekvenser för enskilda personer ..................................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen................. Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548)............................................................................... Förslag till förordning om ändring i skuldsaneringsförordningen (1994:347) ............................... 15.3Förslag till lag om ändring av lag (2001:184) om behandling av uppgifter i Förslag till förordning om ändring av förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i Förslag till lag om ändring av kreditupplysningslagen (1973:1173)............................................................................. Ansökan om skuldsanering ............................................ Vårt övergripande uppdrag har varit att överväga åtgärder för att få fler s.k. evighetsgäldenärer att ansöka om skuldsanering i stället för att de år är föremål för löneutmätning eller motsvarande. I uppdraget har ingått att överväga bl.a. följande. Föreslå förbättringar för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Om de krav som ställs på gäldenären, borgenärerna och det allmänna i fråga om skuldsanering är lämpliga eller om kraven bör se ut på annat sätt än . Om det ska bli enklare att ansöka om skuldsanering. Hur skuldsaneringslagens krav på kvalificerad insolvens tillämpas. I uppdraget betonas att vi ska ägna uppmärksamhet åt hur de förändringar vi föreslår tillgodoser grundtankarna med skuld- saneringsinstitutet. Det grundläggande för ett samhälle med omfattande kreditgivning är att skulderna betalas när de förfaller till betalning. Detta förut- sätter att kreditgivningen sker på ett seriöst sätt med hänsyns- tagande till att det normalt är två parter som ingår kreditavtalet. Skuldsanering ska komma ifråga först när det hänt något på gäldenärssidan som han eller hon inte haft anledning att räkna med när krediten uppkom. Det är då viktigt att det i samhället i all- mänhet samt i statliga och kommunala myndigheter och institutioner i synnerhet finns tillräckliga kunskaper om skuldsanering. Utred- ningen har kunnat konstatera att kunskapen om skuldsanering är låg i samhället, varför åtgärder på detta område är nödvändigt. Det är vidare angeläget att skuldsaneringsinstitutet inte i sig bidrar till praktiska svårigheter för gäldenären att ansöka och genomföra en skuldsanering. Vår bedömning är att det finns behov av ett antal åtgärder som förenklar det nuvarande skuldsanerings- förfarandet och som kan underlätta för den enskilde att bli skuldfri. Det bör i samhällets regi finnas en internetportal med information om skuldsanering för gäldenärer, borgenärer och andra aktörer som kommer i kontakt med skuldsatta personer. ska lämna upplysningar om skuldsane- ring till gäldenärer som varit föremål för utmätning av lön eller andra exekutiva åtgärder. bör informera mer om den generella skuldsituationen i var och en av landets kommuner, för att den kom- munala budget- och skuldrådgivningens betydelse ska uppmärk- sammas i respektive kommun och för att utgöra ett bättre underlag för rådgivningens verksamhet. Övrig information och utbildning och bör ansvara för att höja kunskapen om skuldsanering i samhället, genom olika informa- tionsinsatser. De bör också i större utsträckning än erbjuda utbildning om skuldsanering till aktörer som kommer i kontakt med skuldsatta personer. Kontroll av gäldenärens uppgifter ansvar för att kontrollera att lämnade uppgifter i en ansökan om skuldsanering är korrekta ska förstärkas. Skuldsaneringshandläggare ska ges större tillgång till myndighetens egna databaser och underlag ska mer regelmässigt inhämtas. Det ska vara möjligt att ansöka om skuldsanering genom ett webb- baserat ansökningsförfarande. Kraven på vad en gäldenär ska ange i sin ansökan om skuld- sanering är omfattande. Vi anser att detta sannolikt leder till att personer avstår från att ansöka om skuldsanering. är det inte möjligt att sänka kraven på utredningen i ett skuld- saneringsärende. Vi anser att ansvaret för utredningen bör ha en annan fördelning än enligt nuvarande ordning. Gäldenären ska inte i detalj behöva ange samtliga skulder i sin ansökan. I stället ska borgenärer, som kan förväntas bevaka en kungörelse om skuldsanering, efter inledandebeslutet själva anmäla sin respektive fordran till . Det innebär å andra sidan att gäldenären alltid i sin ansökan ska lämna uppgift om skulder till borgenärer som är privatpersoner samt företag som inte är inkassobolag eller som företräds av ett sådant. Gäldenären ska alltid uppge en seriöst uppskattad total skuldbörda och bakgrunden till skuldsättningen, så att det finns ett underlag för att bedöma om gäldenären är kvalificerat insolvent. Det är utredningens bedömning att ett avgörande från , NJA 2010 s. 496, har bidragit till en strängare tillämpning av skuldsaneringslagens insolvenskrav, det kvalificerade insolvensrekvisitet. Efter rättsfallet har en 15-årig prognos mer regelmässigt kommit att användas vid bedömningen av gäldenärens betalningsförmåga. Den nuvarande tillämpningen av insolvensprognosen leder till att vissa gäldenärer inte beviljas skuldsanering, trots att det är motiverat utifrån de grundläggande syftena med institutet. unga, arbetslösa och förvärvsarbetande har genom nuvarande praxis visat sig få svårt att komma i fråga för skuldsanering. har visserligen på nytt uttalat sig i frågan om kvalificerad insolvens och då betonat vikten av en nyanserad bedömning. Men man har i avgörandet begränsat sig till att peka på att en kortare prognos kan tillämpas för en gammal person och gäldenärer med betydande hälsoproblem. Vi anser att det är nödvändigt med lagstiftningsåtgärder för att kunna frångå den nu etablerade 15-årsprognosen och åstadkomma en mer nyanserad rättstillämpning. Vi förslår därför att det kvalificerade insolvensrekvisitet och definitionen av detta begrepp bör föras in i lagtexten. Med kvalificerad insolvens ska avses att gäldenären inte kan rätteligen betala sina skulder och att denna oförmåga med hän- syn till samtliga omständigheter kan antas bestå (jämför med definitionen insolvens i konkurslagen, 1 kap 2 §). Vid en skuldsanering bestäms att gäldenären ska betala av på sina skulder enligt en betalningsplan som i normalfallet löper . för en betalningsplan ska gäldenären leva på existensminimum, vilket kan vara betungande. Det finns redan nu en möjlighet att vid särskilda skäl bestämma en kortare betalnings- plan, men detta sker i praktiken mycket sällan. För att det ska vara möjligt att ta större hänsyn till den enskildes situation föreslår vi att betalningsplanens längd ska vara mer flexibel än den är . En kortare plan ska kunna bestämmas om det är skäligt, exempelvis för hårt skuldsatta ålderspensionärer och svårt sjuka gäldenärer. För att förbättra gäldenärernas förutsättningar att genomföra en skuldsanering föreslår vi två betalningsfria månader . De ska infalla månad. En sådan ventil i betal- ningsperioden kan underlätta gäldenärens pressade situation. Det kan även göra skuldsaneringsinstitutet mer attraktivt för exempel- vis gäldenärer som år är föremål för utmätning. En gäldenär som kommit efter med en månadsbetalning ges dessutom en möjlighet att komma ifatt med sin missade betalning. Gäldenären ska påbörja betalningarna tidigare För att åstadkomma ett effektivare skuldsaneringsförfarande före- slår vi att gäldenären ska påbörja sina betalningar redan från inledande- beslutet, vilket leder till att gäldenären kan bli skuldfri tidigare. En eventuellt lång handläggningstid hos kommer inte heller att fördröja skuldsaneringen. Borgenärerna kommer inte längre att drabbas av det utmätningsförbud som inträder när inledandebeslut fattas. Hur gäldenären sköter betal- ningarna efter inledandebeslutet ska dessutom vägas in och ha betydelse för bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuld- sanering. Enligt de flesta betalningsplaner som bestäms ska gäldenären betala många små belopp till flera olika borgenärer. Planerna är därför ofta svåra att förstå. Vi anser att det är viktigt att dels underlätta för gäldenären att genomföra betalningsplanen dels hålla nere kostnaderna för borgenärerna att ta emot betalningar. Vi föreslår därför att det som gäldenären ska betala till borgenärerna under skuldsaneringen ska hanteras inom ramen för en betalnings- förmedling. Gäldenären ska – både före och efter det slutliga skuldsaneringsbeslutet – betala in ett bestämt belopp till ett konto hos . Borgenärerna får sedan sin respektive betalning en gång i stället för som normalt . Om gäldenären inte skulle beviljas någon skuldsanering har han eller hon rätt att få tillbaka de pengar som betalts in på det ovan nämnda kontot. Om gäldenären före inledandebeslutet varit föremål för t.ex. utmät- ning i lön, ska pengarna på kontot inte betalas tillbaka till gäldenären. De ska i stället betalas ut till de utmätningsfordringar som stoppats till följd av inledandebeslutet. En gäldenär som har beviljats skuldsanering har i princip ingen möjlighet att få skuldsanering ytterligare en gång. Det gäller oavsett om gäldenären fullföljt skuldsaneringen och blivit helt skuldfri eller om han eller hon misslyckats med denna och sitter kvar med de skulder som fanns före beslutet om skuldsanering. Vi föreslår att en gäldenär som tidigare misslyckats med sin skuld- sanering och fått den upphävd, utan några begränsningar ska kunna beviljas skuldsanering på nytt. För gäldenärer som genomgått en skuldsanering och blivit skuldfri men skuldsatt sig på nytt, bör däremot möjligheten vara fortsatt begränsad till om det bedöms finnas synnerliga skäl. Our overall task has been to consider measures to encourage per- petual debtors to apply for debt reconstruction rather than, year after year, be subject to attachment of salary orders or similar measures. The remit has included considering the following: Proposing improvements to ensure those entitled to debt recon- struction also receive it. Whether the requirements currently placed on debtors, cre- ditors and public authorities regarding debt reconstruction are appropriate or whether the requirements should be designed differently than at present. Whether it should be easier to apply for debt reconstruction. How the requirements concerning qualified insolvency in the Debt Restructuring Act are applied. The length of the payment plan. The remit emphasises that we are to focus on how the changes we propose satisfy the fundamental ideas behind the debt recon- struction mechanism. The basic assumption in a society in which credit is granted extensively is that debts are paid when they fall due for payment. This presupposes that credit is granted in a serious with consideration given to the fact that a credit agreement is normally entered into between two parties. Debt reconstruction is to be considered only when something has occurred to the debtors circumstances that he or she had no reason to take into account when the credit came into existence. In such cases it is important that society in general, and municipal authorities and institutions in particular, are sufficiently knowl- edgeable about debt reconstruction. The Inquiry has been able to establish that society currently knows about debt recon- struction and that measures in this area are therefore necessary. It is also important that the debt reconstruction mechanism itself does not contribute to practical difficulties for the debtor to apply for and implement debt reconstruction. We consider that there is a need for a number of measures that simplify the current debt reconstruction process and can make it easier for an individual to become debt-free. There should be a publicly operated internet portal containing information on debt reconstruction for debtors, creditors and other actors who come into contact with people in debt. The Swedish Enforcement Authoritys obligation to provide information The Swedish Enforcement Authority is to provide information on debt reconstruction to debtors who, over a long period of time, have been subject to attachment of salary orders or other executive measures. The Swedish Enforcement Authority should provide more information on the general debt situation in each of the countrys municipalities so that the importance of municipal budget and debt counselling is highlighted in each municipality, and to provide better data to the counselling services. Other information and education The Swedish Enforcement Authority and the should be in charge of raising awareness of debt recon- struction in society through various information campaigns. To a greater degree than at present, they should also offer education on debt reconstruction to actors who come into contact with people in debt. Checking the debtors data The Swedish Enforcement Authority should be given greater responsibility for checking that data provided in an application for debt reconstruction is correct. Debt reconstruction officers should be given greater access to the Authoritys own databases and data should be collected more regularly. Application for debt reconstruction It should be possible to apply for debt reconstruction via a web- based application procedure. There are currently far-reaching requirements as to what a debt- or is to include in a debt reconstruction application. We believe this probably results in people refraining from applying for debt recon- struction. At the same time, it is not possible to lower the investigation requirements in a debt reconstruction matter. We consider that responsibility for the investigation should have a different breakdown than under the current arrangement. The debtor should not have to provide details of all his or her debts in the application. Instead, creditors who, following the initiating decision, can be expected to monitor an announcement on debt reconstruction are themselves to report each of their claims to the Swedish Enforcement Authority. On the other hand, this means that in their applications, debtors are always to provide information about debts to creditors who are private persons as well as companies that are not debt collecting agencies or rep- resented by such an agency. The debtor is always to provide a serious estimate of the total burden of debt and the background as to why the debt was accrued, so that there is data available to assess whether the debtor is totally insolvent. In the Inquirys opinion, a Supreme Court decision, NJA 2010 p. 496, has in recent years contributed to stricter application of the insolvency requirement in the Debt Restructuring Act, the qualified insolvency condition. Following that case, it has become more common to use a 15-year forecast when assessing a debtors ability to pay. The current application of the insolvency forecast results in certain debtors not being granted debt reconstruction even though, considering the fundamental aims of the mechanism, debt recon- struction is warranted. Under current practice, young, unemployed and employed people in particular have found it hard to come under consideration for debt reconstruction. To be sure, in spring the Supreme Court again addressed the issue of qualified insolvency and then emphasised the impor- tance of a balanced assessment. But in that decision, the Court limited itself to pointing out that a shorter forecast can be applied to an older person and debtors suffering from serious health problems. We consider that legislative measures are necessary to allow de- viation from the now established 15-year forecast and bring about a more balanced application of the law. We therefore propose that the qualified insolvency condition and the definition of that term be added to the text of the Act. The term qualified insolvency should refer to when a debtor cannot pay his or her debts when due and that it can be assumed that this incapacity, with respect to all circumstances, will continue for the foreseeable future (compare the definition of insolvency in the Bankruptcy Act, Chapter 1, Section 2). In debt reconstruction, it is determined that the debtor is to pay off his or her debts according to a payment plan that normally extends for five years. During the time a payment plan is in effect, the debtor is to live at subsistence level, which can be burdensome. There is already an option to set a shorter payment plan if there are special grounds for doing so, but in practice this rarely happens. To allow giving greater consideration to a persons individual situation, we propose making the length of the payment plan more flexible than at present. It should be possible to set a shorter plan if reasonable, for example when it comes to heavily indebted old-age pensioners and debtors who are seriously ill. To improve the for a debtor to carry out debt recon- struction, we propose two payment-free months each year. These are to occur in and . This kind of release valve during the payment period can relieve some of the pressure that a debtor feels. It can also make the debt reconstruction mechanism more attractive, for example to debtors who, year after year, are subject to attachment orders. In addition, a debtor who has fallen behind by a monthly payment will be given the chance to catch up on the missed payment. The debtor is to begin the payments earlier To achieve a more effective debt reconstruction process we pro- pose that debtors begin making their payments in connection with the initiating decision, which can result in the debtor becoming free of debt earlier. Further, a long processing time at the Swedish Enforcement Authority would not delay debt reconstruction. Creditors would no longer be affected by the prohibition against attachment that commences when the initiating decision is taken. The way in which the debtor manages the payments after the initiating decision should also be considered and influence the assessment of whether granting debt reconstruction is reasonable.