sou · H1B384 · 2013-12-16 00:00:00 — Utbudet av fordon begränsar också de svenska möjligheterna till följd av att utgör en mycket liten del av världsmarknaden för de flesta produkter och har små möjligheter att påverka pro- ducenternas preferenser. Styrmedel i kan dock påverka vilka fordon som väljs från tillgängligt utbud på den europeiska och med mer harmoniserade fordonskrav även globala marknaden. I de följande textrutorna redovisas kritiska faktorer för ett om- fattande svenskt utnyttjande av de olika kategorierna av åtgärder. Det handlar här om viktiga faktorer för att nå i närheten av de i Tabell 13.1 och Figur 13.1 redovisade maximala potentialerna till 2030. Det är viktigt att påminna om att en klimatanpassning av vägtrafiken påverkar inte bara transportsystemet i snäv mening. En del av åtgärderna får positiva effekter på sådant som attraktivare stadsmiljö, tillgänglighet, buller, folkhälsa och trafiksäkerhet, mark- användning, effekter som i en del fall kan ha större samhälls- ekonomiskt värde än det bidrag till reduktion av klimatgaser de ger upphov till. En annan typ av positiv bieffekt är att göra det svenska samhället mindre sårbart genom reducerat beroende av import av drivmedel. Positiva och negativa effekter av omställningen analyseras i kapitel 15. I kapitel 16 diskuteras hur stor del av den maximala potentialen som behöver realiseras till 2030 för att meningsfullt bilda ett steg Sammanfattande bedömning av potentialer på vägen mot realiserandet av visionen 2050. Den maximala poten- tialen 2050 är mer än tillräcklig for att uppfylla visionen. Detta innebär att det finns möjligheter att inte fullt ut utnyttja poten- tialerna men ändå realisera visionen . I kapitel 14 ges en rad förslag styrmedel som gör att nedan- stående kritiska faktorer kan komma närmare ett uppfyllande och därmed göra att man kan närma sig den beskrivna åtgärdspoten- tialen. Om de räcker hela vägen fram till målen i kapitel 16 är svårt att bedöma. Kontrollstationer föreslås i kapitel 14 för att stämma av utvecklingen och om så behövs justera eller föreslå nya styr- medel. Utveckling av samhälle och transportsystem, persontransporter (kapitel 6 och 7) De ovan nämnda strävandena efter attraktivare städer, trafik- säkerhet mm förväntas medföra att till 2030 minskar biltrafiken (fkm) till under dagens nivå (2012) och under prognos, trots ökad befolkning. Viktiga åtgärder för att realisera alla målen är att: -Tillkommande bebyggelse koncentreras till dagens tätorts- ytor så att ytterligare utbredning undviks -Lokalisering sker centralt eller nära lokalt centrum i tätorterna med god kollektivtrafikförsörjning -Funktionsblandningen ökar som ytterligare utbygg- nad av externetablering undviks -Externa och halvexterna handelsområden omvandlas där så är lämpligt till fungerande stadsdelar med god blandning av olika funktioner och en utformning som uppmuntrar till gång, cykel och kollektivtrafik framför bil -Kraftfull satsning sker på utformning av infrastruktur i städerna för gående, cyklister, kollektivtrafik och samordnade gods- transporter -Investeringar i infrastruktur inriktas på en framtid med minskande biltrafik och lastbilstrafik, kraftigt ökad kollektiv- trafik samt transporter på järnväg och sjöfart Sammanfattande bedömning av potentialer -Generell sänkning av hastighetsgränser sker med /h från dagens hastighetsgränser /h och uppåt, utom i gles- bygdslän (skogslän) -Fördubbling sker av utbud i kollektivtrafik med buss och spårvagn, ökning av på järnväg och ökning av tunnelbana jämfört med prognos -Parkeringspolitiken i städerna inriktas på att antalet bilar kommer minska, liksom trafiken. Det kan t.ex. innefatta årlig minskning av antalet parkeringsplatser i kombination med höjda avgifter som parkering för bilpool pre- mieras -Bilpooler ges möjlighet att fortsätta öka trendmässigt -Andel e-handel och resfria möten ökar -Generella styrmedel i form av höjda bränslepriser och kilometerskatt för personbil används för att i kombination med åtgärder nå målsättningen Utveckling av samhälle och transportsystem, godstransporter (kapitel 6 och 7) För att till 2030 minska lastbilstrafiken under dagens nivå (2012) och under prognos krävs att: -av transporter med tung lastbil som är flyttas över till järnväg och sjöfart till 2030 (till 2050). Det förutsätter att det ges möjlighet till ökning av järnvägstransporterna till 2030. som persontrafiken på järnväg ökar . Sjöfarten bör med mindre insatser klara att svälja ökningen -Samordningen av godstransporter i staden sker så att mängden lastbilsrörelser (fkm) i staden minskar med 20–jämfört med prognos. Detta kommer kräva ett tydligt ledar- skap från kommunerna med tydliga incitament -Fyllnadsgrad och ruttoptimering ökar så det leder till 10 pro- cent effektivare fjärrtransporter (minskat fkm jämfört med prognos) Sammanfattande bedömning av potentialer -Hälften av alla rundvirkestransporter och av övriga fjärrtransporter sker med längre och tyngre fordon -Åtgärderna ovan understöds av generella styrmedel i form av drivmedelsskatter och kilometerskatt Energieffektivisering och elektrifiering av lätta fordon (kapitel 8 och 11) För att åstadkomma effektivisering av lätta fordon och körning på el till 2030 krävs att: -Utbudet finns av effektiva och eldrivna fordon på EU-mark- naden. Till detta bidrar (obs alla behöver inte nödvändigtvis vara uppfyllda) *att utvecklingen i drivs mot en elektrifiering *att utvecklingen i drivs mot en elektrifiering *att EU inför krav för nya personbilar på /km till 2020, /km till 2025, /km och 2030 (och motsvarande för lätta lastbilar), beslutade 6–innan kraven börjar gälla som i sin tur driver mot elektrifiering *att elfordon (elbilar, laddhybrider, bränslecellsfordon) blir lönsamma cirka 2025 -Nationella styrmedel införs som gör att åtminstone blir något bättre än EU-snittet -Övriga delar effektiviseras i samma grad vilket kräver utök- ning av nuvarande provmetoder och krav inom EU och globalt. Energieffektivisering och elektrifiering av fjärrlastbil och landsvägsbuss (kapitel 8 och 11) För att åstadkomma effektivisering av fjärrlastbilar och landsvägsbussar (nya ) till 2030 krävs att: -Att utbudet av fordon, speciellt drivlinorna, finns på EU- marknaden. Till detta bidrar: *EU-krav som innebär att nya lastbilar och bussar blir effektivare till 2030 jämfört med beslutade Sammanfattande bedömning av potentialer med 7–framförhållning *Utveckling globalt mot effektivisering (bidragande) -Nationella styrmedel finns som gör att samma relativa utveck- ling sker även här. -Att även typiska nordiska fordonskombinationerna utvecklas i minst motsvarande takt som de europeiska -Att av transportarbetet med tunga lastbilar sker med eldrift. Det kan t.ex. åstadkommas genom elektrifiering av av de mest trafikerade vägarna och att en tredjedel av lastbilarna på detta vägnät går på el. Energieffektivisering och elektrifiering av stadsbussar och distributionslastbilar (kapitel 8 och 11) För att åstadkomma en effektivisering av stadsbussar och distri- butionslastbilar och en elektrifiering med 83 pro- cent till 2030 krävs -Fortsatt utveckling av hybrider och eldrivna fordon inter- nationellt -Lönsamhet i laddhybrider 2015–2020 och lönsamhet i eldrivna bussar 2020–2025 -Krav vid upphandling och från marknaden -Effektivisering och elektrifiering av tunga stadsfordon ger ett begränsat bidrag till reduktion av de totala utsläppen efter- som det handlar om en mindre del av drivmedelsanvänd- ningen. Däremot är det mycket viktigt för utveckling av en attraktivare kollektivtrafik och stad. Den är också viktig som en del av det nya framväxande förhållningssätt som behövs för att få åtgärder inom många områden till stånd. Sammanfattande bedömning av potentialer Energieffektivare användning (kapitel 9) För att åstadkomma effektivare användning krävs att: -Huvuddelen av trafiken håller hastighetsgränserna -Sparsam körning tillämpas av majoriteten av förarna -Infrastrukturen vid nybyggnad och ombyggnad utvecklas så att den understödjer ett sparsamt körsätt och lågt färdmotstånd Energiförsörjningen (kapitel 10 och 11) Minskad trafik tillsammans med effektivisering och elektrifiering av personbilar och lastbilar gör att energianvändningen 2030 kan begränsas till varav utgörs av el. För att åstad- komma biodrivmedel som angivits som åtgärdspotential och därmed begränsa den fossila användningen till krävs dels en utveckling av produktions- och distributionskapaciteten av biodrivmedel och dels en fordonsflotta som är kompatibel med dessa drivmedel. För att kunna öka mängden höginblandad etanol till person- bilar krävs att en ökad försäljning av etanolbilar och att dessa tankas på . Det förutsätter en bredare marknad än den svenska. behöver driva på inom EU. Laddhybrider bör kunna kombineras med etanoldrift utan ytterligare svårigheter. En så- dan kombination kan som beskrivs i kapitel 11 ge mycket låga utsläpp av koldioxid sett ur ett livscykelperspektiv. Med kon- stant andel låginblandning av etanol i bensin kommer mängden etanol att minska vid en effektivisering av fordonsparken och substitution av bensin (med annat än E85/E100). En ökad in- blandning till är tekniskt möjlig och önskvärd, men kräver EU-beslut. För etanoldrivna tunga fordon är efterfrågan inom EU huvud- sakligen begränsad till . En bredare marknad skulle minska kostnaderna för anpassning motorer och efterbehand- ling för att klara kommande Euro 6 krav. Ökning av mängden biodiesel kräver antingen användning av syntetisk biodiesel (t.ex. HVO) eller att fordonen kan tillåta högre inblandning än FAME i diesel. Sammanfattande bedömning av potentialer Utbudet av fordon som kan drivas med biogas borde vara ett mindre problem med tanke på det stora internationella intresset för naturgas. Laddhybrider är av utrymmes och kost- nadsskäl svårt att kombinera med gasdrift. Ny förbrännings- teknik kan innebära kraftigt ökad energieffektivitet. Tillsam- mans med ökad räckvidd på el kan tankstorlek minskas. För tunga fordon speciellt dual fuel är det kritiskt att man kan hitta lösningar som även klarar Euro 6 avgaskrav. För tunga lastbilar som kan drivas på DME är inte mark- naden lika stor som för metan. Här krävs därför ett ökat intresse inom EU för att få till ett utbud. biodrivmedel kan exempelvis åstadkommas med etanol, 4–biodiesel (FAME, HVO etc.) och 12–Biogas och DME. Vad gäller etanol krävs ytterligare jämfört med dagens användning medan summan HVO och FAME är något mer än dagens användning. Då bör tilläggas att HVO/FAME även används av arbetsmaskiner vilket även framöver kommer vara ett attraktivt drivmedel för dessa. Dess- utom behövs sannolikt en förskjutning av produktionen från FAME till HVO för att vara kompatibelt med fordonsflottan. För biogas och DME behövs ytterligare 11–produk- tion. Det kan åstadkommas genom en ökning av rötgasproduk- tionen för fordonsändamål från dagens till samt förverkligande av Gobigas steg två och Eons planerade anlägg- ning som tillsammans ger samt ytterligare två till tre fullskaleanläggningar på totalt 4,6–5,. Till detta tillkom- mer utveckling av distributionssystemen för drivmedlen. på det sättet som exemplifieras ovan blir en max- potential mer för att det kräver en omställning av fordonsparken än att det är en maxpotential för biodrivmedelsproduktion. Med större andel drop-in bränslen som inte kräver dedikerade fordon finns inte samma restriktioner. Dessa bränslen kräver dock mer av biodrivmedelsproduktionen. 13.3Scenarier och faktisk politik Att skissa en utveckling i scenarioform är ett sätt att vidga sinnet och förutsättningslöst söka efter åtgärder som kan bidra till en om- ställning av samhället i önskad riktning. Att omsätta scenarier i fak- tisk politik är en utmaning, eftersom omvärldsrestriktioner av de Sammanfattande bedömning av potentialer slag som kortfattat omnämns ovan begränsar handlingsfriheten. Osäkerhet om teknisk utveckling och vilka fordon och drivmedel som på lite sikt kan vara tillgängliga på marknaden är en annan del av utmaningen när man söker utforma styrmedel. I nästa kapitel presenterar utredningen bedömningar och förslag som ska kunna ta några steg närmare prioriteringen av en fossilfri fordons- flotta 2030 som ett steg mot förverkligandet av visionen 2050. Om målet för politiken sätts lägre än den uppskattade max- potentialen uppkommer en viss frihet i den meningen att om det skulle visa sig svårt att realisera maxpotentialen inom ett åtgärds- område kan detta kompenseras genom att relativt sett en högre andel av maxpotentialen inom andra områden utnyttjas. Mer om detta i kapitel 16. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. –Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. –jakt och viltförvaltning i en ny tid. 72.Ut ur skuldfällan. –ökad tydlighet och struktur. 74.Unga som varken arbetar eller studerar –statistik, stöd och samverkan. 75.Organisering av framtidens e-förvaltning. 76.Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. 77.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . 78.Överskuldsättning i kreditsamhället? 79.Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. 80.Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. 81.När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. 82.Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. 83.En enkel till framtiden? 84.Fossilfrihet på väg. Del 1 och 2. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Ut ur skuldfällan. [72] Överskuldsättning i kreditsamhället? Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Flygbuller och bostadsbyggande. Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. – ökad tydlighet och struktur. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. – jakt och viltförvaltning i en ny tid. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [47] Organisering av framtidens e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. En enkel till framtiden? [83] Fossilfrihet på väg. Del 1 och 2. Mera glädje för pengarna. + Lättläst version + . Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Det svenska medborgarskapet.