sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — Kommunerna har således en gång fått medel för att erbjuda utbildningsinsatser för alla ungdomar i gymnasieskolan samt för de som står utanför gymnasieskolan. Den oklara lagstiftningen medför dock svårigheter att definiera vilket innehåll kommunernas verksamhet för de unga utanför gymnasieskolan ska omfatta. Det kvarstår dock att kommunen har fått ersättning för verksamhet för samtliga ungdomar. Det är därför rimligt att argumentera för att vissa av de förtydliganden som utredningen föreslår inte är en ambitionshöjning som medför ökade kostnader för kommunen. Förtydliganden som inte medför ekonomiska konsekvenser Utredningens bedömning: Förslagen om att arbetet ska bedrivas på ett strukturerat sätt, kontinuerligt över året, att kommuners skyldigheter förtydligas samt att kommunen ska se till att den unge kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen medför inte ökade kostnader för kommunsektorn. Utredningen gör mot bakgrund av ovanstående historik bedömningen att förslagen om att arbetet ska bedrivas på ett strukturerat sätt, kontinuerligt över året och att kommuners skyldigheter förtydligas inte medför ökade kostnader för kommunsektorn. Förslagen är förtydliganden av den gällande lagstiftningen och bedöms inte vara ambitionshöjande. Utredningens förslag om att kommuner inom ramen för sitt ansvar ska se till att ungdomar kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen bedöms inte vara ett ökat åtagande för kommuner. Förslaget medför därför inte ökade kostnader för hemkommuner. 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen, s. 92 ff. Ekonomiska konsekvenser och finansiering Krav på skriftlig dokumentation Utredningens bedömning: Förslaget om krav på skriftlig dokumentation medför ökade kostnader för kommunsektorn med mellan tre och . Den nationella statistiken visar att det är cirka 30 000 unga som kan omfattas av kommunernas ansvar för icke skolpliktiga ungdomar (se vidare kapitel 2). Av de 30 000 individerna kan en viss andel arbeta. Temagruppen Unga i arbetslivets statistik visar att det var cirka 19 000 individer i den aktuella åldersgruppen som varken arbetade eller studerade . Ett rimligt antagande är att maximalt cirka 19 000 individer kan ha ett behov av och kan tacka ja till erbjudanden om stöd. senaste kartläggning visade att kommunerna når av de 30 000 ungdomarna som omfattas av kommunernas informationsansvar med erbjudanden.5 Vidare bedömer kommuner som utredningen har träffat att av de unga som kontaktas tackar ja till kommunens erbjudande om stöd.6 Dokumentationen av de ungdomar som tackar nej, har en sysselsättning, eller inte svarar på kommunens förfrågan, kommer att ske i kommunens register. Kostnader för detta redovisas nedan. Kravet på dokumentation gäller enbart för den tid de unga omfattas av kommunernas ansvar för icke skolpliktiga ungdomar. Det innebär exempelvis att om en ungdom återgår till gymnasial utbildning upphör kraven på dokumentation inom ramen för kommunens aktivitetsansvar. När den unge återupptar studier gäller ordinarie krav på dokumentation inom ramen för gymnasieutbildningen. Kommunens dokumentationsskyldighet upphör också om en ungdom söker sig till Arbetsförmedlingen och där får aktivt stöd och en individuell handlingsplan. Utredningen bedömer att dokumentationskravet huvudsakligen medför ökade kostnader i de fall ungdomar tackar ja till erbjudande. Kostnaden redovisas genom två alternativ. Det ena alternativet utgår ifrån att en tredjedel av de ungdomar som omfattas kommer att tacka ja till erbjudande och bli aktuella för åtgärder. Det andra alternativet baseras på antagandet att två tredjedelar av 5Skolverket (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, s. 35. 6Se även FoU i Väst/GR (2009) Att inte följa den förväntade vägen - En studie om ungdomar utanför gymnasieskolan och om det kommunala uppföljningsansvaret, Rapport 3:2009, s. 51 f. Ekonomiska konsekvenser och finansiering ungdomarna som omfattas av kommunernas ansvar kommer att bli aktuella för åtgärder. De ökade kostnader som detta förslag medför för hemkommuner är arbetstiden för att dokumentera innehållet i samtal och eventuella överenskommelser med individen. Arbetstiden för samtal med den unge är inte ett nytt krav och medför därför inte ökade kostnader för kommunen. Kommunerna har uppgiften att erbjuda den unge åtgärder och också att anordna åtgärder. Vidare är ett rimligt antagande att dokumentationens omfattning kommer att variera beroende på individens behov. Ett möjligt antagande är att kommunen i genomsnitt har fyra möten med en individ. Ett kartläggande möte och därefter tre uppföljande möten. Observera att de ökade kostnaderna med utredningens förslag enbart berör tiden för dokumentation. Den genomsnittliga tiden för att dokumentera en kartläggning, överenskomna åtgärder och eventuella förändringar vid uppföljning antas vara per tillfälle. Vidare är ett rimligt antagande att det är en studie- och yrkesvägledare eller motsvarande som kommer att utföra arbetsuppgiften i de flesta kommuner.7 Utifrån dessa förutsättningar redovisas nedan två tänkbara kostnader för kommunsektorn. Det ena alternativet baseras på att en tredjedel av den grupp som omfattas av kommunens ansvar kräver dokumentation. Det andra alternativet baseras på antagandet att cirka två tredjedelar av gruppen kommer att medföra arbete i form av dokumentation. 7 Beräkningen är baserad på en månadslön på /mån (källa: A-O/Studie--och-yrkesvagledare, sidan hämtad: ) med PO-pålägg på (källa: kommuner och landstings cirkulär 11:57). Ekonomiska konsekvenser och finansiering Kostnaderna bedöms således kunna variera mellan tre och när förändringarna har fått fullt genomslag i verksamheterna. 12.1.2Bättre verktyg för hemkommuner Utredningens förslag om bättre verktyg för hemkommuner syftar till att effektivisera kommunernas informationsinsamling. De positiva ekonomiska effekterna av en sådan effektivisering bedöms komma först på lång sikt. Utredningens bedömning är att hemkommuner genom nedanstående verktyg kommer att behöva lägga mindre arbetstid på att söka upp individer som redan har en känd sysselsättning. Utredningens bedömning: Ökade krav på frånvarorapportering kan leda till minskade kostnader för kommunsektorn med eller till ökade kostnader med . De ökade administrativa kostnaderna för skolhuvudmän och hemkommuner till följd av förslaget bedöms vara små. Detta beror främst på att rapporteringen till hemkommunen ska ske i samband med rapportering till (). Det innebär att skolan endast kommer att behöva skicka ett kompletterande e-post- meddelande, eller på annat sätt, meddela hemkommunen. Skolornas ökade kostnader för rapportering till hemkommunen framgår av tabellen nedan. Beräkningen bygger på antagandet att varje frånvaromeddelande till hemkommunen tar i genomsnitt två minuters Ekonomiska konsekvenser och finansiering arbetstid för en administrativ assistent med en genomsnittlig månadslön på /månad.8 Vidare baseras beräkningen på att cirka 19 000 ärenden av otillåten frånvaro rapporterades till CSN /12.9 För hemkommunen innebär förändringen att det måste finnas en beredskap att ta emot informationen samt att bedöma om eleven ska erbjudas förebyggande åtgärder. Förslaget medför att hemkommunen får tidig information om elever som riskerar att avbryta sin utbildning. Det innebär att hemkommunen inte behöver skicka brev eller bedriva uppsökande verksamhet för att identifiera dessa ungdomar. Detta bedöms medföra minskad arbetstid och kostnader för hemkommuner, vilket också framgår av tabellen nedan. /11 avbröt av de elever som hade rapporterats ha otillåten frånvaro till CSN utbildningen.10 Det innebär att cirka 4 000 elever avbryter sin utbildning efter att de har haft otillåten frånvaro. Elever som således faller inom ramen för kommunernas ansvar för icke skolpliktiga ungdomar. Det är svårt att göra en exakt beräkning av vilken tidsbesparing denna information ger för hemkommunen. Utredningen väljer därför att redovisa besparingen i ett intervall som baseras på två typer av kommuner. En ambitiös kommun som lägger mycket tid på uppsökande verksamhet och skickar brev, använder sociala medier, sms och andra kanaler för att nå de unga. Den här kommunen bedöms lägga av uppsökande verksamhet per individ och år. Den andra typen av kommun skickar endast ett brev till varje individ för att ta reda på sysselsättning och informera om kommunens verksamhet. Detta arbete bedöms ta per individ och år. Kostnaden för arbetstiden för uppsökande och identifierande verksamhet beräknas utifrån medellönen för en studie- och yrkesvägledare.11 Som framgår av tabellen är det rimligt att förvänta sig att förslaget innebär besparad arbetstid och således lägre kostnader för kommunsektorn. 8Medellön för administrativ assistent i sektor, , sidan hämtad: . 9Centrala (2012) Fakta skolk, , sidan hämtad: . 10Uppgifterna baseras på uppgifter till utredningen om Centrala senaste uppföljning av elever som hade s.k. öppen skolkperiod i statistiken. Öppen skolkperiod innebär att skolan har rapporterat otillåten frånvaro under läsåret, och inte har meddelat att frånvaron har slutat senare under läsåret. Utredningens kommunikation med , . 11Se ovan, fotnot 8. Ekonomiska konsekvenser och finansiering Som framgår av tabellen ovan kan förslaget innebära antingen ökade eller minskade kostnader för kommunsektorn. Minimala ekonomiska konsekvenser för enskilda skolhuvudmän Enskilda skolhuvudmän kommer att påverkas av förslaget om krav på frånvarorapportering till hemkommunen. Utredningen bedömer dock att de ökade administrativa kostnaderna blir minimala. Bedömningen baseras på samma beräkning av ökade administrativa kostnader som redovisades för kommunala skolhuvudmän ovan. I beräkningen för enskilda huvudmän antas att andelen elever som får rapporterad otillåten frånvaro var densamma i fristående som i kommunala skolor, dvs. Givet dessa antaganden blir de ökade administrativa kostnaderna försumbara. Utredningens bedömning: Ett krav på kommunala register medför ökade administrativa kostnader för kommunsektorn med . Utredningens förslag om att kommuner ska föra register (se avsnitt 10.1) innebär vissa ökade administrativa kostnader för kommunerna. Hemkommunen har en skyldighet att löpande hålla sig informerad om de ungdomar som omfattas. De ökade kostnader som kravet på register medför är enligt utredningens bedömning arbetstiden för att dokumentera uppgifter och händelser i Ekonomiska konsekvenser och finansiering Som visats tidigare kan cirka 30 000 ungdomar omfattas av kommunernas ansvar för icke skolpliktiga ungdomar . En viss del av dessa ungdomar kommer att ha en sysselsättning, i form av exempelvis arbete eller studier utanför gymnasieskolan, som inte förändras . Därutöver finns en viss andel ungdomar som kommunen kommer att kontakta med erbjudande om stöd som väljer att tacka nej eller att inte svara. Även för dessa ungdomar blir antalet händelser i registret få . De ungdomar som väljer att tacka ja kommer troligtvis att registreras när de identifierats, när de påbörjar deltagande i en åtgärd och när åtgärden avslutas. Antalet registreringar per individ kommer således att variera. Utredningen gör ett antagande om att hemkommunen i genomsnitt kommer att registrera fyra händelser per individ och år. Vidare förutsätts att det är en administrativ assistent12 som genomför registreringen. Varje enskild registrering bedöms ta i genomsnitt . Utifrån dessa förutsättningar kan kravet på register medföra en ökad arbetstid på för kommunsektorn. Det medför ökade kostnader för kommunsektorn med totalt . 12.1.4Kommunerna ska lämna uppgifter om de unga inom aktivitetsansvaret Utredningens bedömning: Hemkommuner bedöms få försumbart högre kostnader för en ökad uppgiftslämnarbörda. Hemkommunerna får med förslaget en viss ökad uppgiftslämnarbörda. Förutsättningarna för en beräkning av kostnaderna för den ökade arbetstiden är som följer. Kommuner förväntas, enligt utredningens förslag i avsnitt 10.1, föra ett uppdaterat register med de unga som omfattas av statistikinsamlingen. Kostnaderna för att före ett register har redovisats ovan. Vidare ska uppgifterna skickas till på enklast möjliga sätt, som en excelfil eller via studieadministrativa system. Uppgifterna ska skickas en gång . Den utökade arbetstiden består således i att 290 hemkommuner en gång ska kvalitetssäkra sitt register och skicka informationen till . Tidsåtgången för detta bedöms vara per 12 Medellön för administrativ assistent i sektor på /månad (källa: , sidan hämtad: ) med PO-påslag på (källa: kommuner och landstings cirkulär 11:57). Ekonomiska konsekvenser och finansiering Enligt utredningens beräkning innebär det enbart för hela kommunsektorn, under förutsättning att en administrativ assistent med en medellön på skickar in uppgifterna.13 Staten får med utredningens förslag främst ökade kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kostnaderna för respektive myndighet och förslag redovisas nedan. Ungdomar i åldern ska få tillgång till fler tidiga insatser från Arbetsförmedlingen Utredningens bedömning: Arbetsförmedlingen får med förslaget om fler tidiga insatser för ungdomar i åldern 16–ökade kostnader med . Arbetsförmedlingen har i uppdrag att identifiera personer som löper stor risk att drabbas av långtidsarbetslöshet och som på ett tidigt stadium har behov av stöd och insatser. Med utredningens förslag bör antalet ungdomar i åldern 16–17 som får tidiga insatser öka. Utredningens förslag innebär att myndigheten får fler verktyg för åldersgruppen 16–17-åringar. Förslaget medför att Arbetsförmedlingen, inom vissa arbetsmarknadspolitiska program, ska arbeta med fler individer än de gör . Hur stor ökningen kan bli beror på flera faktorer, exempelvis hur stor gruppen unga som varken arbetar eller studerar är och hur många av dessa som väljer att söka sig till Arbetsförmedlingen. Av kapitel 2 framgår att gruppen unga som varken arbetar eller studerar i åldern 16–omfattade cirka 7 000 till 8 000 individer –2010. Ökningen av antalet individer som kommer att omfattas utgår från en grov uppskattning baserat på att cirka 400 ungdomar i åldern 16–är inskrivna hos Arbetsförmedlingen per 13 Medellön för administrativ assistent i sektor, , sidan hämtad: . Ekonomiska konsekvenser och finansiering månad.14 Av dessa är cirka 50 individer i någon form av programinsats. I tabellen nedan redovisas två alternativ för utvecklingen av antalet individer som kommer att få tidiga programinsatser. Ungdomar i åldern 16–utan fullföljd gymnasieutbildning kan delta i den s.k. folkhögskolesatsningen. Det är också rimligt att tro att detta är det arbetsmarknadspolitiska program som majoriteten av målgruppen kommer att gå in i. Ett annat troligt alternativ är att de unga deltar i någon form av praktik. Det bör i flera fall också vara aktuellt med förberedande insatser i form av vägledning och platsförmedling och fördjupad kartläggning och vägledning. Arbetsförmedlingen redovisar en genomsnittlig verksamhetskostnad på per deltagare och månad för jobbgarantin för ungdomar.15 Det är rimligt att den genomsnittliga verksamhetskostnaden för den målgrupp utredningen föreslår blir högre än denna då målgruppen troligtvis kommer att delta i studiemotiverande kurser vid folkhögskola. Utredningen väljer därför att i beräkningen använda en verksamhetskostnad på per deltagare.16 Utöver verksamhetskostnaden tillkommer en kostnad för utvecklingsersättning på , givet att deltagarna får ersättning på heltid. I beräkningen exkluderas kostnader för utvecklingsersättning för 16–17-åringar, eftersom de 14Kommunikation med Arbetsförmedlingen, . I antalet ingår även ungdomar som studerar på heltid i gymnasieskolan och skriver in sig hos Arbetsförmedlingen för att söka exempelvis helg- eller sommarjobb. 15Arbetsförmedlingen (2012) Prognoser för utbetalningar –2016, Arbetsförmedlingens återrapportering , , s. 37. 16Beräknad som ett genomsnitt av verksamhetskostnaden för jobbgarantin för ungdomar, , och kostnaden att anordna studiemotiverande kurser vid folkhögskola, per deltagare och månad ((2012) Studiemotiverande folkhögskolekurs 2012, PM ). Ekonomiska konsekvenser och finansiering redovisas separat nedan. De ökade kostnaderna för staten redovisas utifrån de två ovan beskrivna alternativen om antalet individer som omfattas. Antagandena redovisas –2017. redovisas som halvår eftersom utredningens förslag till ikraftträdande är . Förslagen förväntas få full effekt det tredje året efter införandet, dvs. Utredningens förslag i denna del bedöms medföra ökade kostnader med när förslagen har fått fullt genomslag i verksamheterna. 16–17-åringar ska kunna få ersättning för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program Utredningens bedömning: Förslaget bedöms leda till ökade kostnader för Arbetsförmedlingen med . Förslaget bedöms leda till ökade kostnader för utvecklingsersättning till 16–17-åringar som deltar i Arbetsförmedlingens programinsatser. Det finns , som nämnts, cirka 400 unga i den aktuella åldern inskrivna hos Arbetsförmedlingen. visar statistiken att det finns cirka 7 000–8 000 unga som varken arbetar eller studerar i de aktuella åldrarna 16–(se kapitel 2). Den framtida kostnaden blir således beroende av hur många av dessa ungdomar som söker sig till Arbetsförmedlingen och blir berättigade till stöd. Ersättning förväntas betalas ut och omfatta per dag, vilket motsvarar den nuvarande utvecklingsersättningen för ungdomar som inte har fyllt och inte har en fullföljd gymnasieutbildning. De möjliga kostnaderna för ersättningen redovisas genom två alternativ. Det första är baserat på Ekonomiska konsekvenser och finansiering antagandet om en mindre ökning av antalet 16–17-åringar som kommer att få utvecklingsersättning. Det andra på en kraftigare ökning av antalet individer. Det är samma antaganden om volymer som i beräkningen av kostnader för förslaget om tidiga programinsatser för 16–17-åringar. Antagandena redovisas –2017. redovisas som halvår eftersom utredningens förslag till ikraftträdande är . Förslagen förväntas få full effekt det tredje året efter införandet, dvs. Förslaget kan innebära en ökad kostnad för staten med när förändringarna har fått fullt genomslag i verksamheterna. Arbetsförmedlingen får möjlighet att ingå överenskommelse om insatser med kommunen Utredningens bedömning: Förslaget innebär inte ökade kostnader för Arbetsförmedlingen. Flera kommuner har tagit fram arbetsförberedande insatser som Arbetsförmedlingen bör kunna använda för att bredda sitt eget utbud. Förslaget ger Arbetsförmedlingen en möjlighet att utnyttja kommunernas kompetens i de fall kompletterande aktörer inte finns att tillgå. Det är inte tvingande och medför därför inte ökade kostnader för myndigheten. Ekonomiska konsekvenser och finansiering Nationell uppföljning och analys Utredningens bedömning: bedöms få ökade kostnader med för ansvaret att samla in och redovisa statistiken. De inledande utvecklingskostnaderna bedöms bli . Att hämta in ny statistik medför vissa inledande kostnader för myndigheten. Det handlar om att definiera vilka uppgifter som ska hämtas in och informera huvudmännen om detta. Vidare ska blanketter och system för att hämta uppgifterna utvecklas. föreslås också få i uppdrag att redovisa statistiken. Utredningen bedömer att arbetsuppgiften kan omfatta cirka 0,2 heltidstjänster . Utöver arbetstiden får myndigheten även ökade kostnader för årliga informationsinsatser kring statistiken. Det samlade ökade medelsbehovet blir enligt utredningens bedömning . De inledande kostnaderna för utveckling och information bedöms medföra en engångskostnad på . Beräkningen baseras på antagandet att myndigheten kommer att behöva lägga på att utveckla den nya uppgiftsinsamlingen. Exempelvis ingår arbete med att ta fram definitioner, utveckla nya tabellverk och underlag för att inhämta uppgifterna. Bättre statlig tillsyn och granskning Utredningens bedömning: Skolinspektionen bör tillföras för uppdraget om kvalitetsgranskning av det kommunala aktivitetsansvaret. Skolinspektionen redovisar cirka tio kvalitetsgranskningar . Myndighetens kostnader för en granskning består huvudsakligen av personalens arbetstid, därutöver tillkommer vissa övriga kostnader för resor m.m.17 Utredningen bedömer att Skolinspektionen bör 17 Utredningens kommunikation med Skolinspektionen, . Ekonomiska konsekvenser och finansiering tilldelas för uppdraget om kvalitetsgranskningen av kommuners arbete med aktivitetsansvaret. Utredningens förslag leder huvudsakligen till ökade kostnader för staten och till viss del för kommunsektorn, vilket framgår av tabellen nedan. De ökade kostnaderna för kommunsektorn föreslås finansieras med anslag i enlighet med finansieringsprincipen. De ökade kostnaderna för staten föreslås också finansieras med anslag. I tabellen redovisas beräknade möjliga årliga kostnader när förändringarna har fått fullt genomslag i verksamheterna. Uppskattade kostnader efter förslagens införande har redovisats ovan under respektive förslag som förväntas få betydande ekonomiska konsekvenser. 13Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande Här redovisas konsekvenser för de barn och unga som berörs av förslagen samt konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (integrations- och jämställdhetspolitiska konsekvenser). Utredningen redovisar även vissa samhällsekonomiska konsekvenser, konsekvenser för det kommunala självstyret och för brottsligheten och det brottsförebyggande arbete. Konsekvenser för personlig integritet redovisas också. Övriga konsekvenser enligt kommitté- förordningen kommenteras avslutningsvis. Utredningens förslag till datum för ikraftträdande för samtliga författningsförslag avslutar kapitlet. 13.1Konsekvenser för barn och ungdomar I läggs stor resurser på att jämna ut uppväxtvillkor och att ge alla barn en god start i livet. Ändå är det många unga som går in i vuxenlivet med otillräckliga färdigheter i bagaget. Att gå ut skolan med dåliga betyg och otillräcklig utbildning försämrar förutsättningarna till såväl etableringen på arbetsmarknaden som goda levnadsvillkor i övrigt. Hälsa, ekonomi, och möjligheter till makt och inflytande har starkt samband med individens utbildning. Arbetslöshet och oavslutade studier kan leda till ett socialt och ekonomiskt utanförskap. Av utredningens direktiv framgår att utredningen ska ha ett barnrättsperspektiv och beskriva hur unga berörs av de förslag som föreslås. De övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande.1 Ungdomspolitikens mål stödjer också de rättigheter som varje barn har enligt . Eftersom gäller för barn och ungdomar upp till syftar såväl ungdomspolitiken som barnrättspolitiken till att förverkliga konventionens intentioner. Utredningens samtliga förslag berör direkt eller indirekt barn och unga. Barn och unga är en heterogen grupp och individerna i den grupp som är föremål för utredningens förslag har alla olika förutsättningar och behov. Utredningens förslag syftar till att stödja de unga som av olika anledningar är i behov av extra stöd för att antingen hitta tillbaka till utbildning eller öka förutsättningarna för en anknytning till arbetsmarknaden och därmed ett självständigt liv. Utredningens förslag syftar således till att stärka ungdomars egenmakt och självständighet samt att utjämna skillnaderna i uppväxtvillkor. Utredningens förslag bidrar också till att öka förutsättningarna att kunna följa upp ungas levnadsvillkor och följa hur insatser på området tillsammans påverkar utvecklingen av de ungas villkor. Ett förbättrat statistiskt underlag ökar möjligheten att kunna följa upp måluppfyllelsen om tillämpningen av .