sou · H1B33 · 2013-02-07 00:00:00 — vissa tunga fordon, får efter (2004:629) om trängselskatt eller förordningen (0000:000) lämnas ut till fordonets ägare om infrastrukturavgifter på väg, när det inte längre finns något får efter ansökan ersättnings- hinder mot det enligt någon av skyltar eller provisoriska registre- fordonets ägare när det inte det enligt någon av dessa lagar eller förordningar. Fordon som har förts in till för att stadigvarande brukas här och som registreras efter anmälan enligt 6 kap. 4 §, ska vara godkänt vid en ursprungskontroll enligt 6 kap. 5 och 6 §§ innan tillfällig registrering meddelas. I fråga om andra fordon än som sägs i första stycket får tillfällig registrering vägras om fordonet är efterlyst eller om dess identitet är oklar på grund av att lämnade uppgifter om tidigare registrering, chassinummer eller annan märkning för identifiering inte har kunnat säkerställas vid en kontroll. Tillfällig registrering ska inte Tillfällig registrering ska inte meddelas om det finns ett meddelas om det finns ett 26 Senaste lydelse 2007:745. användningsförbud för fordonet enligt 6 kap. 1 § vägtrafikskattelagen (2006:227), 8 § lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 18 § bilskrotningslagen (1975:343) eller 25 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. användningsförbud för fordonet enligt 6 kap. 1 § vägtrafikskattelagen (2006:227), 8 § lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 18 § bilskrotningslagen (1975:343), 25 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, 18 a § lagen (2004:629) om trängselskatt eller 24 a § förordningen (0000:000) om infrastrukturavgifter på väg. I vägtrafikregistret ska i fråga om registreringen av trängselskatt följande uppgifter föras in. Uppgifter i beslut om trängselskatt och tilläggsavgift Den skattskyldige med angivande av följande uppgifter. Namn eller firma , Uppgifter i beslut om trängselskatt och tilläggsavgift Den skattskyldige med angivande av följande uppgifter. Namn eller firma , 27 Senaste lydelse 2008:306. organisationsnummer, samordningsnummer eller motsvarande För fysisk person: folkbokföringsadress, eller om han eller hon inte är folkbokförd, annan adress i landet För juridisk person: adress i landet Fordonsuppgifter med angivande av följande uppgifter. Registreringsnummer eller beteckning på skylt Tidpunkt för färden och betalstation Allmänna uppgifter (anges med datum för åtgärden) Utfärdad betalningsuppmaning Överlämnande till Beslut om undantag från skatteplikt som meddelats med stöd av 6 § lagen (2004:629) om trängselskatt Uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handlägg- organisationsnummer, samordningsnummer eller motsvarande För fysisk person: folkbokföringsadress, eller om han eller hon inte är folkbokförd, annan adress i landet För juridisk person: adress i landet Fordonsuppgifter med angivande av följande uppgifter. Registreringsnummer eller beteckning på skylt Tidpunkt för färden och betalstation Betalningsförmedlare och dennes adress Allmänna uppgifter (anges med datum för åtgärden) Utfärdad betalningsuppmaning Överlämnande till Beslut om undantag från skatteplikt som meddelats med stöd av 6 § lagen (2004:629) om trängselskatt Uppgifter som behövs av administrativa skäl vid handlägg- ningen av ärenden om trängselskatt. ningen av ärenden om trängselskatt. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg dels att 19–21 och 24 §§ ska ha följande lydelse dels att det ska införas fem nya paragrafer, 18 a, 24 a–d §§, samt närmast före 18 a, 24 a och 24 c §§ tre nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt SOU 2012:60 Om infrastrukturavgiften inte har betalats inom den tid som anges i 17 § ska en särskild avgift (tilläggsavgift) tas ut av den betalningsskyldige med . Beslut om tilläggsavgift ska fattas dagar efter dagen då avgiften skulle ha betalats enligt 17 §. Om infrastrukturavgiften inte har betalats inom den tid som anges i 17 §, ska en förseningsavgift tas ut av den betalningsskyldige med . Beslut om förseningsavgift ska fattas senast efter dagen då infrastrukturavgiften skulle ha betalats enligt 17 §. Förseningsavgift och obetald infrastrukturavgift ska betalas dagar efter dagen för beslutet om förseningsavgift. Om infrastrukturavgiften eller förseningsavgiften inte har betalats inom den tid som anges i 18 a § tredje stycket ska en tilläggsavgift tas ut av den betalningsskyldige med . Beslut om tilläggsavgift ska fattas senast efter dagen då avgiften skulle ha betalats enligt 18 a § tredje stycket. Tilläggsavgift och obetald infrastrukturavgift ska betalas på det sätt som anges i 18 § senast efter dagen för beslutet om tilläggsavgift. Tilläggsavgift, obetald förseningsavgift och obetald infrastrukturavgift ska betalas på det sätt som anges i 18 § dagar efter dagen för beslutet om tilläggsavgift. Om bilen har utrustats med sådan fordonsutrustning som är kopplad till ett avtal med en betalningsförmedlare som avses i lagen (2007:58) om elektroniska vägtullsystem, ska tilläggsavgift inte tas ut. Anstånd med betalning av infrastrukturavgift eller tilläggsavgift kan beviljas efter ansökan. Transportstyrelsen ska, självmant eller efter ansökan av fordonets ägare, besluta att infrastrukturavgift eller tilläggsavgift helt eller delvis inte ska tas ut, eller ska återbetalas, om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut avgiften. Om bilen har utrustats med sådan fordonsutrustning som är kopplad till ett avtal med en betalningsförmedlare som avses i lagen (2007:58) om elektroniska vägtullsystem, ska förseningsavgift eller tilläggsavgift inte tas ut. Anstånd med betalning av infrastrukturavgift, förseningsavgift eller tilläggsavgift kan beviljas efter ansökan. Transportstyrelsen ska, självmant eller efter ansökan av bilens ägare, besluta att infrastrukturavgift, förseningsavgift eller tilläggsavgift helt eller delvis inte ska tas ut, eller ska återbetalas, om det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut avgiften. En avgiftspliktig bil får inte användas, om 1. infrastrukturavgift, förseningsavgift eller tilläggsavgift inte har betalats inom den tid som anges i 17, 18 a eller 19 §§, 2. obetald infrastrukturavgift, förseningsavgift och tilläggsavgift sammanlagt uppgår till mer än , och 3. har gått från den dag då skulden enligt 2 senast skulle ha betalats. Användningsförbudet gäller till dess skulden enligt första stycket 2 har betalats. Bilen får dock användas, om 1.det är fråga om avgift som en tidigare ägare av bilen är skyldig att betala och som har beslutats efter ägarbytet, 2.det är fråga om avgift för vilken anstånd med betalningen gäller, eller 3.det finns särskilda skäl och Transportstyrelsen medger att en viss bil får användas trots bestämmelserna i första stycket. Om en bil har sålts vid en exekutiv försäljning eller av ett konkursbo, får den användas av den nya ägaren även om infrastrukturavgift, som en tidigare ägare är betalningsskyldig för, inte har betalats. Detsamma gäller för bil som tillhör ett konkursbo i fråga om avgift som konkursgäldenären eller en tidigare ägare är betalningsskyldig för. Ägaren av en bil är skyldig att se till att bilen inte används i strid mot bestämmelserna i 24 a §. Om en bil används i strid mot 24 a §, ska en polisman ta hand om bilens registreringsskyltar. Den polisman som har tagit hand om registreringsskyltar får medge att bilen förs till närmaste lämpliga avlastningsplats eller uppställningsplats. När en registreringsskylt omhändertas enligt denna paragraf ska bestämmelserna i 12 och 13 §§ vägtrafikskatteförordningen (2006:242) tillämpas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för passager som har gjorts före ikraftträdandet. 1Utredningens uppdrag och arbete Utredaren har bland annat haft i uppdrag att lämna förslag till uttag av avgifter vid användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och . Uppdraget i den delen skulle redovisas , vilket utredningen har gjort i ett delbetänkande, Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem, SOU 2012:60. Den särskilda utredaren ska nu enligt direktiven (dir. 2011:47) analysera förutsättningarna för och lämna förslag till vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller sådan skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen och som tas ut i form av trängselskatt. Utredaren ska också lämna förslag till hur en sådan delegation kan utformas. Utredaren ska även undersöka villkoren för att ta ut trängselskatt för fordon som inte är registrerade i . Förslag ska lämnas på hur ett skatteuttag för sådana fordon kan utformas. Vidare ska utredaren ta ställning till hur framtida höjningar av trängselskatten bör utformas och på vilket eller vilka sätt sådana höjningar bör genomföras. I uppdraget ingår även att överväga vilka allmänna förvaltningsdomstolar som ska pröva mål om trängselskatt som första instans. Utredaren ska lämna förslag på bestämmelser om påminnelse- och sanktionsavgifter som tar hänsyn till att dessa avgifter tas ut på ett likartat sätt, oavsett om de avser försenad betalning av trängselskatt eller av avgift för användandet av infrastruktur. Förslaget ska ta hänsyn till att sådana avgifter även ska kunna tillämpas på försent betald avgift och skatt hänförlig till fordon som inte är registrerade i samt att påminnelse- och sanktionsavgifter ska tas ut på Utredningens uppdrag och arbete ett enhetligt sätt. Enligt tilläggsdirektiven (dir. 2012:65) ska utredaren lämnat ett samlat förslag i dessa delar i den slutliga redovisningen av uppdraget. Uppdraget ska redovisas i ett slutbetänkande . Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1 och 2. Utredningen har sammanlagt haft tolv sammanträden, varav ett i internatform. Inom ramen för utredningen har även ett antal informella möten hållits med de olika experterna. Utöver ett nära samarbete med experterna har utredningen också, såvitt avser de nu aktuella frågorna, träffat företrädare för , Borgerligt ja till trängselskatter, EPC, trafikpolisen, , i , , , och kommun. Ett möte med företrädare för den norska har också hållits. Utredningen har vidare genomfört en mailenkät till företrädare för motsvarigheten till Transportstyrelsen i de olika medlemsländerna i EU avseende utbyte av uppgifter om utländska fordonsägare. Utredningen har också presenterat sitt uppdrag i olika sammanhang, bland annat för kommuner och landsting (SKL), för i , på Regionmiljödagen i och på Transportforum i . 2 Allmänt om trängselskatt Lagen (2004:629) om trängselskatt trädde i kraft . Lagen möjliggör uttag av tids- och platsrelaterade skatter för vägtrafik inom tättbebyggt område. Trängselskatten infördes på försök i . Sedan systemet utvärderats beslutade att införa trängselskatt i . tog ett principbeslut om att införa trängselskatt i . har därefter beslutat att införa trängselskatt i . Lagen om trängselskatt reglerar förutsättningarna för att ta ut trängselskatt i både och . Således återfinns detaljerade bestämmelser om betalstationernas placering, storlek på skatten, tidpunkt för uttag m.m. i bilagor till lagen. Syftet med trängselskatten är i första hand att minska trängseln.1 Avsikten är dock att intäkterna ska användas för att finansiera investeringar i väginfrastruktur.2 Gränsen mellan skatt och avgift har diskuterats och utretts . Vid införandet av trängselskatt på försök konstaterades att det gatu- och vägnät som omfattas av pålagan redan har finansierats av skattemedel. Syftet med trängselskatt är inte att uppföra och underhålla gator och vägar utan att av miljöskäl och för att minska trängseln reglera trafiken med motorfordon.3 Eftersom vägarna och gatorna redan har betalats med skattemedel blir det inte fråga om någon motprestation från det allmännas sida 2003/04:145 s. 30 och prop. 2009/10:189 s. 7 f. 2006/07:109 s. 26 ff. och prop. 2009/10:189 s. 16. 2003/04:145 s. 35. gentemot den som betalar pålagan. Därmed är den inte att anse som en avgift utan som en skatt.4 Betalstationernas placering i och avgifternas storlek har redan varit föremål för ändring. I samma ärende har frågan om en flerpassageregel behandlats.5 För en mer detaljerad genomgång av tidigare utredningar m.m. hänvisas till Stockholmsberedningens delbetänkande Trängselavgifter, SOU 2003:61. kan med stöd av 8 kap. 9 § 2 regeringsformen, , bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter avseende skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. Trängselskatt ska enligt lagen om trängselskatt betalas till staten. Det är som är beskattningsmyndighet, men Trans- portstyrelsen som för räkning beslutar om trängselskatt och tilläggsavgift genom automatiserad behandling med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret. Det är också Transportstyrelsen som verkställer uppbörd av sådan skatt och avgift. Endast sådana bilar som är införda i det eller brukas med stöd av saluvagnslicens är skattepliktiga. Därutöver undantas diplomatbilar, utryckningsfordon, bussar med totalvikt av , EG-mobilkranar och, efter ansökan, sådana bilar som brukas av den som har beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Det är ägaren av bilen som är skattskyldig. Som ägare anses den som, när skattskyldigheten inträder, är eller bör vara upptagen i vägtrafikregistret som ägare eller i förekommande fall har saluvagnslicensen. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 1 till lagen och sådan betalstation i som anges i bilaga 2 till lagen. Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek anges i de båda bilagorna. 4Jfr SOU 2006:33 s. 69 ff. 2010/11:133, bet. 2010/11:SkU34, rskr. 2010/11:297. Ett beskattningsbeslut fattas för varje bil för vilken skattskyldighet inträtt. Sådant beslut ska fattas senast den 20 efter den kalendermånad som beslutet avser. Skatten ska betalas senast den i andra kalendermånaden efter den månad som beslutet avser. Om trängselskatten inte betalas i rätt tid ska en tilläggsavgift om tas ut, högst en gång per bil och månad. Om Transportstyrelsen inte har fattat ett beslut genom automatiserad behandling, får fatta ett beslut om trängselskatt eller tilläggsavgift inom . ska ompröva beslut, antingen självmant eller efter begäran av den enskilde, på visst sätt och . I lagen finns också bestämmelser om anstånd, befrielse och överklagande. Skatten och tilläggsavgiften ska lämnas för indrivning om den inte betalats i rätt tid. Inom EU finns framför allt ett regelverk som har betydelse för trängselskatten, nämligen Eurovinjettdirektivet (EG) nr 62/19996. I det direktivet finns bland annat bestämmelser om fordonsskatt, tidsbaserade vägavgifter och distansbaserade vägtullar för tunga fordon på vissa vägar (det transeuropeiska vägnätet, kallat TEN-T- vägnätet, och motorvägnät). Vägavgifterna får tas ut beroende på hur länge man kör och sådana avgifter tas ut av svenska tunga fordon på årsbasis i förväg enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Ett utländskt fordon får inte färdas på vissa, stora vägar i utan att vägavgiften är erlagd i förväg. Vägavgiften kan betalas för olika tidsperioder för de utländska fordonen. För de svenska fordonsägarna är vägavgiften en skatt, eftersom de inte anses få någon motprestation för pålagan då de vägar som fordonen trafikerar redan har betalats med skatt. För de utländska åkarna är däremot vägavgiften en tvingande avgift.7 6Europaparlamentets och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, ändrad genom och rådets direktiv /38/EG av och och rådets direktiv /76/EU av . Se för senaste lydelse bilaga 3 i SOU 2012:60. 1997/98:12 s. 29. Den distansbaserade vägtullen är bland annat en sådan infrastrukturavgift som utredningen har behandlat i delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem (SOU 2012:60) och som tas ut på och . Enligt Eurovinjettdirektivets bestämmelser får vägtullar inte tas ut på samma vägavsnitt som vägavgifter tas ut, förutom på broar, tunnlar och bergspass. Eftersom vägavgifter tas ut i enligt den ovan nämnda lagen får infrastrukturavgifter alltså bara tas ut på broar och i tunnlar . Den svenska trängselskatten är varken en renodlad tidsbaserad vägavgift eller en distansbaserad vägtull, men skulle kunna konstrueras som endera. I exempelvis betalar man trängselavgiften per dag och kan därmed köra obegränsat inom området . Den avgiften är därför en tidsbaserad avgift. Oavsett hur trängselskatten konstrueras hindrar Eurovinjettdirektivet emellertid inte att trängselskatt tas ut. Det beror på att det finns ett undantag i direktivet som anger att medlemsstaterna, på ett icke diskriminerande sätt, får ta ut avgifter som är särskilt utformade för att minska trängsel eller motverka miljöpåverkan i tättbebyggda områden.8 Det måste alltså poängteras att för att trängselskatt ska kunna införas för de tunga fordonen på vägar som omfattas av direktivet krävs att det föreligger trängsel eller behov av att motverka miljöpåverkan (exempelvis dålig luftkvalitet) och att det är fråga om tättbebyggda områden. För att inte komma i konflikt med Eurovinjettdirektivet krävs det således överväganden i denna del innan trängselskatt införs i nya städer. 2.3Den nationella planen för perioden –2021 Intäkter motsvarande trängselskatteintäkterna ska finansiera olika infrastrukturprojekt som ingår i den nationella planen. Regeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021.9 Genom beslutet avslutades den infrastrukturplanering som hade pågått sedan regeringens infrastrukturproposition 200810. beslutade om propositionen . 9Regeringsbeslut II 1 , N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis). 2008/09:35 Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt. och Luftfartsstyrelsen fick i uppdrag att ta fram ett gemensamt förslag till en nationell transportslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2021. fick länen i uppdrag att ta fram transportslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2021. Dessa förslag till planer samt övriga underlag i form av remissyttranden avseende den nationella planen och tillhörande miljökonsekvensbeskrivningar m.m. utgjorde underlag för regeringens beslut. Den nationella planen perioden –2021 omfattar infrastrukturinvesteringar och drift- och underhållsåtgärder. Av den statliga ramen går till utveckling av transportsystemet, varav går till länen och går till den nationella planen. går till drift- och underhållsåtgärder, varav går till väg och går till järnväg. Utöver den statliga ramen tillkommer intäkter från trängselskatter, vägavgifter, EU-medel och kommunala bidrag om sammanlagt . I planen ingår sådana objekt som omfattas av Stockholmsförhandlingen och Västsvenska paketet, se nästa avsnitt. Intäkterna från trängselskatt ska täcka kostnader för byggande samt räntor och amorteringar om 25–. Medfinansiering genom trängselskatter bidrar med . 2.4Avtal om infrastruktursatsningar som ska finansieras med trängselskatt nåddes en uppgörelse mellan statens förhandlingsman och företrädare för om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastruktursatsningar. Dessa trafik- och infrastruktursatsningar, vilka har kommit att benämnas Stockholmsförhandlingen, syftar till att säkerställa bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar, ökad spårbunden trafikkapacitet och minskade samhällsekonomiska förluster till följd av trängsel. Dåvarande och , i , , och har i avtal gett uttryck för sina åtaganden att, inom ramen för åtgärdsplaneringen, ta ett gemen- samt ansvar för finansiering och genomförande av de trafik- och infrastruktursatsningar som innefattas i Stockholmsförhandlingen. Finansiering ska ske i form av statliga anslag, intäkter från trängselskatt, medfinansiering från kommuner och andra intressenter samt vägavgift. Överenskommelsen omfattar trafik- och infrastruktursatsningar till en kostnad om , varav . Större objekt som ingår i överenskommelsen är , Förbifart , E18 –, –samt /Södertörnsleden. Dåvarande och , Västra , , och har i avtal uttryckt sin avsikt att inom ramen för åtgärdsplaneringen ta ett gemensamt ansvar för finansiering och genomförande av viktiga transportslagsövergripande infrastrukturåtgärder. Större objekt som ingår i satsningen är Västlänken, Marieholmstunneln med anslutningar, , kollektivtrafikomställning K2020 med del av , E45 –samt dubbelspår –. Totalt genomförs insatser för , varav . Överskottet från trängselskatt i ska bidra med , varav uppskattningsvis –2021. Därtill kommer regionala/lokala bidrag, marknyttor och annan medfinansiering om . 2.4.3Utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse i Regeringen beslutade att uppdra åt statsrådet att utse en förhandlingsperson, samt vid behov ytterligare upp till två personer som ska bistå förhandlingspersonen i dennes arbete, i frågan om utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse i . personens uppdrag är att genomföra en förhandling om infrastruktur i syfte att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje i och eventuellt nära anslutande åtgärder. Förhandlingen ska också leda till ett ökat bostadsbyggande och därmed bidra till en fortsatt ekonomisk tillväxt. I uppdraget ingår att lämna förslag på finansiering genom höjda och bredare intäkter från trängselskatt eller olika former av medfinansiering. Uppdraget ska slutredovisas . 3 Delegation av föreskriftsrätt Utredaren ska bedöma förutsättningarna för att till kommuner delegera rätten att meddela föreskrifter om trängselskatt. Utredaren ska med utgångspunkt i bedömningen lämna förslag på hur en sådan delegation kan utformas och föreslå den författningsreglering som är nödvändig. En viktig utgångspunkt är enligt direktiven att en delegation inte får medföra att de grundläggande reglerna för skatteuttaget utformas på skilda sätt i de olika områden där trängselskatt tas ut. Delegationen får inte heller förhindra effektiva trafiklösningar. Ansvarsfördelningen mellan kommuner och staten ska tydliggöras, särskilt i ett EU-perspektiv. Utredaren ska även analysera hur beskattningsförbudet, dvs. att en kommun inte har rätt att beskatta andra än sina egna medlemmar, påverkar den kommunala föreskriftsrätten. Utredarens förslag får inte innebära lägre intäkter från trängselskatten i och än vad som anges i den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden – 2021. En första fråga att utreda är om det finns en konstitutionell princip som säger att kommuner inte kan beskatta andra än sina egna medlemmar. Skulle det finnas en sådan konstitutionell princip innebär det att delegation av själva rätten att besluta om och uppbära trängselskatt i praktiken är utesluten. I så fall skulle kommunen kunna ta ut trängselskatt endast av sina egna medlemmar. Är principen däremot kommunalrättslig kan delegationen avse en mer eller mindre Delegation av föreskriftsrätt SOU 2013:3 omfattande föreskriftsrätt utan begränsning till de egna kommunmedlemmarna. Det kan konstateras att det inte finns någon uttrycklig bestämmelse, vare sig i grundlag eller i lag, om att kommunen endast får ta ut skatt av sina egna medlemmar. Det har i olika betänkanden framförts olika uppfattningar kring om principen att kommunerna inte får beskatta andra än sina egna medlemmar är av konstitutionell eller kommunalrättslig natur. Frågan har emellertid inte utretts särskilt i nämnda betänkanden. Man har inte heller angivit var man har hämtat stöd för sin uppfattning. I delbetänkandet Storstadstrafik 3, SOU 1989:43 s. 104, anges följande. Någon möjlighet till beskattning riktad även till andra än kommunens egna medlemmar synes inte förutsatt i regeringsformen. Skulle bilavgifter anses utgöra en skatt torde detta därför kräva ändring av regeringsformen, vilket får anses ligga utanför kommitténs uppdrag att föreslå.