sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Grund- utbildningen innefattar allt från arbetsmetoder till lagstiftning, samtalsmetodik och avtalsrätt. erbjuder också arbetsmaterial och en yrkes- portal där rådgivarna bland annat kan ta del av dokument och rap- porter samt kommunicera med kollegor. I regleringsbrevet står att har fått särskilda medel för en förstärkt tillsyn av finansmarknaden. Myn- digheten ska också arbeta aktivt med överskuldsättningsfrågor.47 Myndigheten har haft en roll mot budget- och skuld- rådgivarna, men formuleringen i regleringsbrevet är ny. uppgift innefattar bland annat att utfärda till- stånd, utforma regler och utöva tillsyn. ger tillstånd till företag som erbjuder finansiella tjänster inom områ- dena bank-, kreditmarknad, försäkring, värdepapper, fonder och betaltjänster. För att vara tillståndspliktig på kreditmarknadsområ- det ska en verksamhet erbjuda både in- och utlåning till allmän- heten. Innan tillstånd ges kontrolleras företagets tillgång på kapital, företagets verksamhetsplan samt ägare och ledning. För banker och kreditmarknadsbolag krävs tillstånd för att bedriva verksamhet, vilket även innebär att de står under tillsyn. För finansiella institut som enbart erbjuder utlåning krävs enbart registrering. Registreringen innebär att grans- kar ledningen och ägare. Till de finansiella instituten räknas bland annat snabblåneföretagen. 46Prop 2013/14:34. tillsyn är ett kontrollsystem som ska säker- ställa att samtliga företag som fått erforderliga tillstånd tillämpar det finansiella regelverket på rätt sätt och har förmåga att infria sina åtaganden på marknaderna. Tillsynen berör därmed ett brett spekt- rum av företag och verksamhetsområden och arbetar efter olika modeller för urval och prioriteringar utifrån den rådande riskbilden. Tillsynens fokus, de finansiella företagens uppförande och regelefterlevnad, berör ytterst konsumenternas ställning och trygghet på marknaderna. Men agerar inte som tillsynsmyndighet i enskilda konsumentärenden som till exempel klagomålsärenden eller tvister. Konsumentskyddet på det finansiella området är nära kopplat till det regelverk för kapital och risker som ska skydda kundernas tillgångar i företag som banker, försäkringbolag och värdepappers- bolag. Andra viktiga områden är regler om information och doku- mentation före och efter köp av finansiella produkter, övervakning av rådgivning, förmedling och handel med finansiella instrument. ingriper med sanktioner mot företag som missköter sig och bryter mot gällande regler. Tillstånd för verk- samheter kan även återkallas. För de finansiella verksamheter som inte kräver tillstånd, det vill säga de som enbart är registrerade, har begränsade möjligheter att ingripa. Finans- inspektionen kan övervaka att de registrerade verksamheterna inte bedriver penningtvätt eller finansierar terrorism. Utöver denna över- vakning står de registrerade företagen under tillsyn. I skrivande stund pågår en diskussion om att göra även finansiella institut, till exempel snabblåneföretag, tillståndspliktiga.48 huvudsakliga uppgifter är att driva in obetalda fordringar, fastställa skulder (betalningsföreläggande), besluta om skuldsanering och att utöva tillsyn över förvaltningen av enskilda konkurser. har också i upp- drag att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället och mot- verka företeelser som kan leda till överskuldsättning. 1992 överfördes den juridiska processen rörande betalnings- föreläggande och handräckning från tingsrätterna till Kronofogde- 48 Se Ds 2013:26. myndigheten (då myndigheterna). Den summariska processen är en snabb och enkel process som tillämpas för att fastställa otvistiga fordringar och innebär att myndigheten inte kan utreda de enskilda fallen. Om svaranden bestrider kravet kan sökanden begära att målet överlämnas till domstol för avgörande. Om svaranden inte bestrider ansökningen antas att yrkandet stämmer och att skulden är gällande. får inte och ska inte utreda om yrkandet är riktigt utan ansvaret ligger på den enskild svaranden. Svaranden ansvar själv för att ta tillvara sin rätt. Det betyder till exempel att han eller hon måste hålla reda på om fordringen är preskriberad och i förekommande fall bestrida ansök- ningen på den grunden. Enligt Förvaltningslagen (1986:223) har varje myndighet en serviceskyldighet, vilket innebär att de ska lämna upplysningar, vägledning och råd i enskilda frågor som rör myndig- hetens verksamhetsområde. kan alltså informera gäldenären om vikten att ta reda på information om sin skuld och huruvida den är giltig för att förhindra indriv- ningen av preskriberade fordringar. Dock måste serviceskyldigheten vägas mot objektiva och opartiska upp- drag.49 Det kan misstänkas att många gäldenärer inte tar till vara sina rättigheter i de här fallen. Gäldenärerna är inte lika organiserade som borgenärerna, deras kunskaper är i många fall otillräckliga, de kan ofta befinna sig i en så svår ekonomisk situation att de inte har kraft nog att försvara sina rättigheter. Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg, tidigare , har tillsyn över kommunernas verksamhet rörande budget- och skuld- rådgivning. Enligt utredningens samtal med (sam- talet ägde rum före då inspektionen för vård och omsorg bildades) har det inte bedrivits någon tillsyn av verksam- heten. Myndighetens tillsyn föreskrivs i proposition (2005/06:124) Ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Enligt Skuldsanering- slagen (2006:548) ska kommunen, inom ramen för socialtjänst eller 49 Regeringsformen 1 kap. 9 §: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. på annat sätt, erbjuda budget- och skuldrådgivning. Inspektionen för vård och omsorg (härefter ), har tillsyn över och därför också över budget- och skuldrådgivningen. Dock är enbart av rådgivarna anställda av socialnämnden. Föreskriften är vag och innehåller inte någon information om vad tillsynen ska innehålla. IVO:s generella tillsynsansvar regleras i Socialtjänstlagen (2001:453). Enligt lagen ska tillsynen granska att verksamheten uppfyller krav och mål, enligt lagar och föreskrifter, samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. Enligt saknas krav och mål för budget- och skuldrådgiv- ningen, vilket gör att tillsyn över verksamheten i princip är omöj- ligt. skulle det enbart vara möjligt att tillse huruvida kom- munerna erbjuder budget- och skuldrådgivning, utan att säga något om rådgivningens kvalitet.50 För att tillsyn av kvalitén ska kunna utföras krävs att det sätts tydliga mål och krav för kommunernas budget-och skuldrådgiv- ning. Datainspektionen är tillstånds- och tillsynsmyndighet för den inkasso- verksamhet som inte står under tillsyn (till exempel banker) och verksamhet som inte drivs av advokater. En av uppgifterna är att se till att inkassoverksamheterna iakttar god inkassosed. I lagtexten står att en gäldenär inte ska vållas onödig skada eller utsättas för olämplig påtryckning. I lagtexten (1974:182) finns konkreta exempel på vad som är god inkassosed. Till exempel måste kraven mot en gäldenär framställas skriftligt. Om det föreligger sannolika skäl att fordran är ogiltig, bör inkas- sobolagen inte skicka ut något inkassokrav. Inkassoverksamheten har också tystnadsplikt, vilket innebär att de anställda inte får avslöja någon information om enskilda individers förhållanden och inkassoärenden. Enligt branschorganisationen handlar inkassoåtgärder som anses strida mot god kreditgivnings- sed oftast om att en fordran inkasserats utan att den kontrollerats eller trots att fordringen bestritts på saklig grund. 50 Inspektionen för vård och omsorg. En mer ingående förklaring och tolkning av begreppet god inkassosed finns i Datainspektionens allmänna råd om tillämpning av inkassolagen.51 Datainspektionens tillsyn sker både genom löpande kontakter och genom inspektioner hos inkassoföretagen.52 Skuldsaneringslagen och socialtjänstlagen reglerar till viss del kom- munernas arbete rörande ekonomiska svårigheter och skuld- problem. Men kommunerna har möjligheter att själva utforma organisation och bemanning. Enligt socialtjänstlagen ska kommu- nerna främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlik- het i levnadsvillkor och det aktiva deltagandet i samhället.53 I social- styrelsens allmänna råd rörande ekonomiskt bistånd står det också specifikt om socialnämndens ansvar för stöd till individer med skuldproblem. Få kommuner beviljar ekonomiskt bistånd för betalning av skulder. Flera har tydlig information i sina biståndsbroschyrer om att ekonomiskt bistånd ej beviljas till lån eller andra skulder. Alla kommuner har dock ansvar för budget- och skuldrådgivning. Kom- munernas ansvar rörande rådgivning och stöd är till viss del reglerad i skuldsaneringslagen: Rådgivningsverksamheten varierar i praktiken mellan kommu- nerna. Det kommunala självbestämmandet godkänner variationer i hur kommunerna prioriterar de verksamheter som inte är myndig- hetsutövning.54 Nedan följer en beskrivning av hur rådgivningen ser ut i kommunerna. Kommunernas budget- och skuldrådgivning Budget- och skuldrådgivningen är en service som är lag- stadgad i skuldsaneringslagen. Rådgivaren kan till exempel ge praktiska råd om hantering och prioritering av skulder, samt kan bistå med beräkning vid ansökan om skuldsanering. 51Tillämpning av inkassolagen - datainspektionens allmänna råd (2011). 54Sandvall (2011). i de fall skuldsanering inte är aktuellt räkna fram realistiska betal- ningsförslag och hjälpa till att förhandla fram betalningsvillkor hos fordringsägarna. Rådgivaren ska också arbeta förebyggande för att förhindra överskuldsättning. Rådgivarens roll specificeras närmare i proposition 2005/06:124: Grundidén är att de kommunala rådgivarna genom olika former av ekonomisk rådgivning dels skall bidra till att förebygga överskuldsätt- ning, dels skall hjälpa skuldsatta personer att finna en lösning på sina problem har utfört en årlig under- sökning av skuld- och budgetrådgivningen i kommuner. I granskningen visar det sig att av 290 kommuner saknar tre kommuner helt rådgivning, trots att det är en lagstadgad verk- samhet.55 Det är en försämring då endast två kommuner saknade rådgivning, men en förbättring mot 2011 då sex kommu- ner saknade rådgivning. Sammanfattning av rapportens resultat:56 Ungefär 44 000 personer var i kontakt med en rådgivare (och ungefär 46 000 personer 2011). Drygt 350 personer arbetar med budget- och skuldrådgivning. Deras arbetstid motsvarar 230 årsarbetskrafter. av lägger mindre än en arbetsdag ? på budget- och skuldrådgivning. Alla kommuner med minst 80 000 invånare har åtminstone en heltidstjänst för budget- och skuldrådgivning. av kommunerna (75 stycken) har en heltidsanställd rådgivare. Många kommuner har enbart en rådgivare . av rådgivarna är anställda av socialnämnden, 19 är anställda av kommunstyrelsen. Andra uppdragsgivare är kultur- och fritidsnämnden, arbetsmarknadsnämnden och konsument- nämnden. 55De tre kommunerna är , och . Totalt innebär detta att 36 179 invånare saknar tillgång till stöd i sin kommun. 56Konsumentverket (2013). av alla kommuner (54 kommuner) har någon form av öppen mottagning. Resten tar enbart emot besök efter bokning. Kommunerna fördelar rådgivarens arbetstid mellan rådgivning, skuld- sanering, förebyggande arbete och internt arbete. Största delen av tiden läggs på rådgivning och skuldsanering. av alla kommuner (110 stycken) arbetar inte alls med förebyggande arbete, trots att det anges som en arbetsuppgift i beskrivningen av rådgivarens roll57 och förespråkas som en av de viktigaste delarna i att förebygga överskuldsättning i en rapport av EU-kommission.58 Diagram 3.2 visar den genom- snittliga arbetstidens fördelning i procent. Internt arbete 17, Källa: : 2012:5. Väntetiden är lång i flera kommuner. Enligt riktlinjer bör väntetiden vara maximalt en månad. av kommunerna kan erbjuda detta. 16 kommuner har fyra månaders väntetid eller mer. Medelväntetiden är lite . Den längsta väntetiden är 50 veckor.59 57Proposition 2005/06:124. 58Niemi och (2005). 59Konsumentverket (2012:5) Även SOU 2013:72 vittnar om långa väntetider till vissa budget- och skuldrådgivare vilket kan leda till att gäldenären inte orkar vänta på hjälp och istället tappar motivationen. Någon genomgripande utvärdering av den faktiska verksam- heten har utredningen inte haft att tillgå. Inspektionen för vård och omsorg har ansvaret för tillsyn av budget- och skuldrådgivningen, men någon sådan har aldrig skett. I SOU 2013:72 redogörs för att kunskapen och kompetensen bland budget- och skuldrådgivare varierar, att de själva vill ha mer information och utbildning och att vissa budget- och skuldrådgivare har gett felaktiga råd till gäldenärer inför ansökan om skuldsanering. 3.2.5Är konsumenten tillräckligt skyddad? Lagstiftning, regelverk och myndigheternas arbete bidrar i viss utsträckning till att skydda och stödja konsumenten i deras vardag. Men det är inget fullständigt skydd. Under arbetets gång har utredningen stött på flera företeelser som är problematiska ur ett överskuldsättningsperspektiv.60 Otydliga priser på krediter. förekommer konstruktioner på kreditmarknaden där det är svårt att förstå hur mycket en kredit kostar i jämförelse med att betala kontant. Det kan innebära att konsumenter väljer att ta krediter i tron att kostnaden för krediten är låg. Det framgår oftast inte heller tydligt vilka konsekvenserna är vid utebliven kreditbetalning, till exempel i form av dröjs- målsräntor och påföljdsavgifter. Krediter som huvudalternativ vid betalning. Det förekommer betalningsupplägg där det förvalda betalningssättet är att betala per kredit och inte kontant, ofta med dåliga villkor för konsumenten. Vidlyftig marknadsföring av krediter. En del bolag marknadsför sina kreditlösningar på ett påträngande vis och ger sken av att krediter är lösningar på konsumentens ekonomiska problem.61 Oklar effekt av kreditprövning. Kreditgivare har ett särskilt ansvar att undersöka den enskildes förutsättningar att återbetala 60Några av punkterna nedan illustreras av bild 1 och 2 (se nästkommande sidor). 61Hellekant (2013). den kredit som han eller hon har ansökt om.62 De omfattande volymerna av ansökningar till från exempelvis snabblåneföretagen vittnar dock om att bestämmel- sen inte har haft avsedd effekt. Extrema räntesatser och påföjldsavgifter. Det förekommer kredit- lösningar, i synnerhet snabblån, med extrema räntor. I en sam- manställning har översänt till utredningen uppgick den effektiva räntan för ett lån på hos 19 olika snabblåneföretag till mellan 431 och 1 410 procent.63 Det förekommer också konstruktioner med extrema påföljdsavgifter vid utebliven betalning. Utredningens experter från och Finansinspek- tionen har uttryckt att det finns behov att komplettera nuvarande konsumenträttsliga regler i framförallt konsumentkreditlagen och kontrollera efterlevnaden av dem. har till exempel anfört att de allmänna råd som ger ut inte är bindande för näringsidkare såsom en författning och måste prövas i domstol för att få status av tvingande rätt (praxis). Om en tillräckligt stor grupp näringsidkare väljer att följa de allmänna råden, utvecklas de till god sed på mark- naden. Det finns dock en risk att råd som uppfattas som stränga inte efterlevs och därmed inte blir sed på marknaden, varpå kravet på domstolsprövning ökar för att fastställa dem. 62Se bestämmelserna i konsumentkreditlagens 12 §. Den svenska lagstiftning som reglerar ekonomiska överenskom- melser har utvecklats med bland annat syftet att upprätthålla betal- ningsvilja, se till att avtalsförbindelser efterföljs samt att skydda konsumenter och borgenärer. 3.3.1Vägen från en obetald räkning till betalning via Vägen från den första obetalda räkningen till en betalningsanmärk- ning är ofta snårig och svår att överblicka. För gäldenären gäller det att vara uppmärksam och själv ha kontroll över när räkningar ska betalas. Mellan en räkning och sista betalningsdag kan det vara , vilket ibland leder till problem. Eftersom det inte är obligato- riskt för fordringsägaren att skicka betalningspåminnelser kan fordran skickas vidare direkt till inkasso vilket leder till extra kost- nader för gäldenären. I detta avsnitt beskrivs kort vad som händer i varje steg på den obetalda räkningens väg från förfallodagen till dess att skulden fastställs och betalas genom åtgärder. I texten finns också en beskrivning av vad som händer vid löneutmätning och skuldsanering. Denna text beskriver i huvudsak förloppet för skulder till privata borgenärer. När en konsument är skyldig pengar, efter att till exempel ha köpt en produkt och inte betalat kontant, skickar fordringsägaren en faktura (räkning) med information om summan som ska betalas och skuldens förfallodag. Om betalningen inte görs har ford- ringsägaren rätt att ta ut en dröjsmålsränta. Om inget annat angivits i avtalet sätts dröjsmålsräntan till referensränta plus . Bestämmelsen om dröjsmålsränta är dispositiv. Den går att avtala bort eller om. Fordringsägaren är inte skyldig att skicka en påminnelse om summan inte betalas och det är där- för upp till konsumenten att se till att betalningen görs innan sista betalningsdagen. Om gäldenären anser att fakturan är felaktig, ska han eller hon kontakta företaget och meddela detta. Det händer att blufföretag skickar ut falska fakturor, vilket oftast drabbar företag, men också att seriösa företag gör fel. Om fakturan inte bestridits eller betalats till utsatt förfallodag kan fordringsägaren skicka fakturan direkt till . Det vanligaste är dock att fordringsäga- ren väljer att skicka ett inkassokrav, antingen på egen hand eller via ett inkassoföretag. På inkassokravet framgår skuldbelopp, ränta och ersättning för inkassokostnaden. Datainspektionen övervakar att inkassoföretagen följer inkassolagen och att gäldenären inte utsätts för onödiga kostnader eller trakasserier.64 Om gäldenären anser att betalningskravet är korrekt ska hela summan betalas . Om gäldenären inte har möjlighet att betala hela summan direkt ska han eller hon vända sig till den som skickat inkassokravet och försöka komma överens om en lösning. I vissa fall är det möjligt att lägga upp en betalningsplan, men det är inte obligatoriskt för inkassobolaget eller fordringsägaren att gå med på en sådan lösning. Om gäldenären å andra sidan anser att kravet är felaktigt ska han eller hon bestrida kravet innan sista betalningsdagen. Invändningen behöver endast bestå av en kort förklaring om varför kravet är fel- aktigt och kan antingen göras skriftligt eller på telefon. När inkas- sobolaget eller fordringsägaren mottagit invändningen bör de inte, enligt god inkassosed, skicka kravet vidare till Kronofogdemyndig- heten. Om de inte kan komma överens med gäldenären ska de istället vända sig till tingsrätten och driva målet som ett tvistemål.65 Om inkassokravet varken betalas eller bestrids kan inkassobola- get eller fordringsägaren (sökanden) vända sig till Kronofogde- myndigheten och ansöka om att skulden fastställs i ett utslag. Kro- nofogdemyndigheten skickar då ett föreläggande, till den som kra- vet riktas mot (svaranden) med information om den totala skuld- summan, inklusive ränta och avgifter samt ett delgivningskvitto. Svaranden måste skriva under kvittot och skicka tillbaka det till myndigheten, oberoende av om han eller hon tycker att kravet är riktigt eller ej. Om svaranden inte skriver under delgivningskvittot kan en delgivningsman (oftast från , men även Polisen har delgivningsbehörighet och delger en mindre andel av de sökta) söka upp svaranden personligen för att få före- läggandet underskrivet.66 Efter delgivningen har svaranden , en så kallad förklaringstid, på sig att betala eller bestrida kravet. Förklaringstiden är normalt . Om svaranden betalar den totala summan innan utslag har meddelats ska sökanden återkalla sin ansökan. Skulden betalas direkt till fordringsägaren. Enligt Svensk Inkasso, återkallas av alla ärenden innan utslag 64Inkassolag (1974:182). då gäldenären valt att betala eller träffa uppgörelse med inkasso- ombudet eller borgenären.67 Om svaranden istället bestrider kravet, kan sökanden begära prövning i tingsrätten. Om svaranden inte besvarar stämningen eller inte infinner sig till förhandling leder detta till att domstolen fastställer kravet även om svaranden inte är närvarande (tredskodom) och sedan till en betalningsanmärkning hos kreditupplysningsföretagen. Om svaranden varken betalat eller bestridit sökandens krav, fastställer skuldsumman och skickar ett utslag till både sökande och svarande. Sökande kan då välja att låta driva in skulden. Enligt Svensk Inkasso betalas av skulderna innan Kronofogdemyndig- heten vidtagit några tvångsåtgärder (verkställighet). 3.3.2Allmänna och enskilda mål handlägger inkomna mål som allmänna eller enskilda mål. Allmänna mål är skulder till stat och kommun. Till de allmänna målen hör böter, vite, skatt, tull, avgifter med mera som staten har rätt till och som enligt särskild föreskrift får utsökas utan föregående dom. Alla andra mål handläggs som enskilda mål. I regel rör enskilda mål skulder till privata borgenärer, men även stat och kommun kan vara borgenärer i enskilda mål. Det gäller främst de verk som är affärsdrivande, men även vissa avgifter till stat och kommun. Till dessa räknas till exempel återkrav för studiemedel (CSN) och bostadsbidrag (). Reglerna om verk- ställighet av allmänna mål skiljer sig i vissa fall från reglerna för enskilda mål. Verkställighet innebär att en myndighet genomför innehållet i en dom. Verkställighet sker till exempel när utmäter en gäldenärs tillgångar i enlighet med ett utslag i mål om betalningsföreläggande. I detta fall är utslaget domen som ligger till grund för verkställighet. Det finns ett flertal domar, utslag och beslut som kan ligga till grund för verkställighet, dessa kallas exekutionstitlar. Verkställigheten sker i flera steg. 67 Svensk Inkasso, Nyhetsbrev . För att ska kunna verkställa, krävs att en sökande ansökt om verkställighet. För att ansökan ska godkännas krävs att det finns en bakomliggande exekutionstitel i form av till exempel en dom eller ett utslag. Exekutionstiteln ska vanligtvis lämnas in till tillsammans med ansökan. Om exekutionstiteln finns tillgänglig för på andra sätt behöver den inte lämnas in av sökanden. Detta kan gälla utslag om betalningsföreläggande, där utslaget finns hos . Domstolar och skickar även in domar och strafföreläggande som innehåller skadestånd i brottsmål till . kan enbart verkställa exekutionstitlar som innehåller ett så kallat fullgörelsebeslut, det vill säga en för- pliktelse att betala eller vidta en åtgärd gällande egendom. Några exempel på exekutionstitlar som får verkställas är: domstols dom, utslag eller beslut, godkänt strafföreläggande, godkänt föreläggande av ordnings- bot eller godkänt avgiftsföreläggande, förbindelse angående underhållsbidrag, förvaltningsmyndighets beslut som enligt särskild föreskrift får verkställas, utslag om betalningsföreläggande eller beslut om handräckning.68 Innan enskilda och allmänna mål kommer in till Kronofogdemyn- digheten har gäldenären i regel fått ett antal uppmaningar att betala sin skuld. Som beskrevs i ovanstående avsnitt framställs kraven till privata borgenärer (enskilda mål) ofta i form av inkassokrav. När det gäller skulder till staten gäller skattebetalningslagen och indriv- ningsförordningen som säger att sökanden, om det kan ske utan väsentlig olägenhet och inte särskilda skäl talar emot det, ska upp- mana gäldenären att betala fordringen innan ansökan om indrivning görs. 68 Utsökningsbalken (1981:774), 3 kap. 1 §. ska i de flesta fall underrätta gäldenä- ren om inkomna mål innan de börjar driva in skulden. Underrättel- sen ger gäldenären möjlighet att göra invändningar om till exempel preskription, eller göra upp med borgenären på annat sätt.