sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — Denna bestämmelse infördes och har ännu inte börjat tillämpas av CSN, men myndigheten har uppgett att de förbereder en tillämpning. Enligt förarbetena29 är syftet med bestämmelsen att minska felaktiga utbetalningar av studiemedel och studiehjälp. Regeringen framhöll även att den enskildes intresse av att inte drabbas av återkrav talade för en möjlighet att hålla inne utbetalningar. CSN har uppgett att inledningsvis kommer interimistiska beslut att fattas i ärenden där uppgifter från skolorna om ändrade förhållanden, t.ex. studieavbrott, får anses vara helt tillförlitliga. Skolornas rapporter om upprepad ogiltig frånvaro får i huvudsak också anses vara tillförlitliga och borde enligt CSN kunna ligga till grund för interimistiska beslut. Eftersom bestämmelsen ger CSN en möjlighet att hålla inne utbetalningar utan att kommunicera det med den studerande, kan CSN på ett snabbt och effektivt sätt förhindra att studiehjälp betalas ut felaktigt eller med ett för högt belopp. Det gäller särskilt för studiehjälp som betalas ut i efterskott. Detta leder till att den studerandes skuld inte ökar . Även möjligheterna till avräkning mot kommande utbetalningar av studiehjälp ökar, eftersom en snabbare indragning av studiehjälpen medför att av beviljningsperioden återstår. 2009/10:141 s. 29 ff. CSN har i ett pilotprojekt som startade haft en uppringande verksamhet för att nå unga skuldsatta ungdomar mellan . Målgruppen är generellt myndighetsovana, betalningsovana och har låg inkomst. Projektet ska pågå t.o.m. och innebär att CSN ringer de ungdomar som fått en påminnelse avi för sin studiehjälpsskuld. Vid samtalet informerar CSN den unge om vad det innebär att ha en skuld och erbjuder honom eller henne en betalningsplan. Synpunkter från de ungdomar som ingått i projektet har varit mycket positiva. Många av dem har vid en första uppföljning berättat att de inte förstått konsekvenserna av att få en betalnings- anmärkning och att det underlättar att CSN tar kontakt med dem. Efter uppföljningen avseende ska beslut tas om försöket ska bli en permanent verksamhet fr.o.m. januari 2014.30 Minsta belopp för återkrav Eftersom återkrav av studiehjälp ofta rör relativt låga belopp finns anledning att överväga om det bör införas en regel beträffande att studiehjälpsskulder inte bör krävas tillbaka om beloppet under- stiger ett visst antal kronor. Vid återkrav av studiemedel finns i 5 kap. 1 § studiestödslagen och 5 kap. 1 § studiestödsförordningen regler om att belopp inte krävs tillbaka. Detta gäller enbart återkrav orsakade av att den studerandes inkomster vid efterkontroll befunnits vara högre jämfört med den inkomst som legat till grund för beviljningen. En liknande regel skulle kunna införas även för återkrav av studiehjälp, för att minska risken för skuldsättning bland unga. Det främsta motivet är dock kostnadsskäl, eftersom återkrav är svåra att motivera i de fall där de administrativa kostnaderna för handlägg- ningen av återkravet överstiger själva återkravsbeloppet31. Mot en sådan regel talar att sanktionen vid olovlig frånvaro avsevärt försvagas eftersom en veckas felaktigt utbetalt studiebidrag (244 30Centrala och Kronofogden, 2013. 31Enligt uppgifter från CSN är den genomsnittliga kostnaden för ett återkravsbeslut ca . kronor) då inte kommer att krävas tillbaka. Jag bedömer ändå att en undre beloppsgräns för återkrav på är rimlig. De i betänkandet föreslagna reglerna beträffande dels att beräkning av studiebidrag ska ske , dels att en kortare ogiltig frånvaro medför att studiebidrag för inte lämnas, kommer med stor sannolikhet innebära att fler studerande får återkrav avseende belopp än . Förslaget innebär att antalet återkravsfordringar minskar. Mitt förslag: Vid återkrav av studiehjälp ska belopp inte krävas tillbaka. 12 Konsekvenser av förslagen 12.1 Förslagens ekonomiska konsekvenser 12.1.1En översikt per utgiftsområde Utredningens förslag innebär en renodling av det finansiella ansvaret för studiehjälpen. Utgiftsområde 15 Studiestöd föreslås även fortsättningsvis omfatta utgifter för studiebidrag och inackorderingsstöd. Å ena sidan förväntas staten få minskade kostnader för studiebidrag när förslaget om bidrag för faktisk studietid blir verklighet. Å andra sidan förväntas utgifterna för inackorderingsstödet öka på grund av de föreslagna reformerna. Dessa merkostnader kommer att täckas av att statsbidraget till kommunerna minskas när inackorderingsstödet avskaffas. Utgifterna för det extra tillägget försvinner när det avvecklas. Dessa resurser överförs till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn för att finansiera det nya gymnasiebidraget och föräldratillägget inom det familjeekonomiska området. För full finansiering av de nya bidragen inom utgiftsområde 12 krävs också att delar av det finansiella utrymme som skapas inom utgiftsposten studiebidrag flyttas över från utgiftsområde 15. Inom utgiftsområde 15 ökar utgiftsposterna studiebidrag och inackorderingsstöd till följd av förslagen om att införliva nya studerandegrupper i studiestödssystemet. Genom att det förlängda barnbidraget till elever i gymnasiesärskolan och aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avskaffas frigörs medel inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Medel överförs från utgiftsområde 10 till 15 för att finansiera reformerna. Statens utgifter för studiemedel ökar också när elever med funktionsnedsättning som har förlängd skolgång får rätt till studie- medlets högre bidrag. Denna utgiftsökning täcks helt genom att medel frigörs inom utgiftsområde 10 då aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avvecklas. Slutligen kommer den föreslagna sommarjobbssatsningen för elever med funktionsnedsättning att innebära en kostnadsökning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Denna kostnadsökning finansieras helt genom att medel förs över från utgiftsområde 10 när aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avvecklas. Värt att notera är att samtliga beräkningar är gjorda på data om historiskt faktiska förhållanden, inte på prognoser om framtida förhållanden. Detta påverka beräkningarnas träffsäkerhet, t.ex. genom att kohortstorlekarna varierar . Vidare är alla uppgifter inte från utan de senaste som varit tillgängliga för utredningen. Detta är osäkerheter som måste beaktas vid ett genomförande av förslagen. Även andra faktorer, t.ex. svårigheter med att skatta vad administrationen av nya förmåner kan komma att kosta, gör att beräkningarna är behäftade med viss osäkerhet. Det kan dock med säkerhet fastslås att de föreslagna reformerna sammantaget inte medför ökade utgifter för staten. I tabellerna 12.1–12.5 visas en sammanställning av reformernas ekonomiska konsekvenser per utgiftsområde. I efterföljande stycken redovisas utredningens beräkningsgrunder per utgiftspost. Övergång till faktisk studietid I kapitel 2 lämnas förslag om att studiehjälpen bara ska utgå för faktisk studietid. Om förslaget genomförs medför det att studie- bidraget kommer att utgöra en mindre utgiftspost . En genomsnittlig månad har . består därför ungefär av . Faktisk studietid kan variera mellan . Beräkningen utgår ifrån medianen . Dagens helårsbelopp delas (10 500/43 =) för att få veckobeloppet . Vid övergång till faktisk studietid (40 x 244) blir det nya helårsbeloppet . Besparingen är beräknad på att antalet elever med studiebidrag är 420 800. I budgetpropositionen1 uppgår utgiftsposten studiebidrag för till 3 . Alla elever antas inte få fullt studiebidrag hela läsåret. Beräkningarna görs med hjälp av nyttjandegraden som är hämtad från tidigare utfallsdata (). Övergången till faktisk studietid (420 800 x 9 760 x 0,74 = 3 ) ger en besparing på (3 282 240 000 - 3 =) . Studiebidrag i stället för aktivitetsersättning I kapitel 9 föreslås att aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avskaffas och att studerande med förlängd skolgång istället får bidrag från studiestödssystemet. Studiebidrag föreslås betalas ut till personer ur målgruppen det år de fyller t.o.m. det år de fyller . För budgetposten studiebidrag innebär förslaget en utgiftsökning. nybeviljades 3 470 personer aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Av dessa var 2 920 personer och 265 personer . Om förslaget blir verklighet ska alla 19-åringar och hälften av 20-åringarna få studiebidrag under ett givet år. Kostnaden för studiebidrag till denna grupp blir maximalt ((2 920) + 133 x 9 760 x 0,74 =) . Studiebidrag i stället för förlängt barnbidrag I kapitel 9 föreslås att elever som läser i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan inte längre ska kunna få förlängt barnbidrag. Istället ska dessa elever få bidrag från studiestödssystemet. Förslaget innebär höjda utgifter för studiebidraget. /12 gick 9 034 elever i gymnasiesärskolan varav samtliga fick förlängt barnbidrag. Denna grupp överlappar aktivitetsersättningsgruppen. Enligt siffror från SCB/FK har av dem med aktivitets- ersättning för förlängd skolgång också förlängt barnbidrag. Denna grupps storlek räknas därför till (9 034 – 0,60 x 2 920 =) 7 300 personer. Kostnaden för studiebidraget till denna grupp blir (7 300 x 9 760 x 0,74 =) . Kostnader för administration av studiebidraget Å ena sidan medför ett ökat antal elever ökade administrativa kostnader för CSN som har att förvalta studiebidraget. I kapitel 10 presenteras förslag om att ogiltig frånvaro ska hanteras . Även detta förslag medför vissa administrativa merkostnader per ärende. Å andra sidan innebär övergången till faktisk studietid vissa administrativa kostnadsminskningar per ärende. De olika förändringarna bedöms ta ut varandra kostnadsmässigt. var antalet elever med studiebidrag 443 983. Enligt CSN:s årsredovisning uppgick kostnaden per beslut om studiebidrag till . Antalet beslut om studiehjälp uppgick till 441 370. Det betyder att den samlade administrationen av studiebidraget kostade (441 370 x 167=) och att det fattades (441 370/443 983=)0,99 beslut per ärende. Reformförslagen som redovisas ovan betyder att det tillkommer (9034 från förlängt barnbidrag och 3 053 från aktivitetsersätt- ningen) 12 087 elever som ska ha studiebidrag. CSN:s kostnader för administrationen av studiebidraget beräknas därför öka med (12 087 x 167 x 0,99=) till följd av förslagen som presenterats i betänkandet. Sammanfattande kostnadsberäkning för studiebidraget Övergången till faktisk studietid innebär att utgifterna för studie- bidraget minskar med . När personer i åldern som tidigare haft aktivitets- ersättning för förlängd skolgång i stället får studiebidrag ökar utgifterna för studiebidraget med . När personer som studerar på gymnasial nivå och som tidigare haft förlängt barnbidrag i stället får studiebidrag ökar utgifterna för studiebidraget med . Reformerna leder till ökade utgifter för CSN:s administration av studiebidraget med . Det kommunala inackorderingsstödet avvecklas I kapitel 6 föreslås att det kommunala inackorderingsstödet avskaffas och att hanteringen överförs till det statliga inackord- eringsstödet. Förändringen medför minskade utgifter för kommunerna. kompenserades kommunerna med i ökat statsbidrag för att tillhandahålla inac- korderingsstöd. Statsbidraget för inackorderingsstöd ryms inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna (anslaget Kommunalekonomisk utjämning). skrivas ner vid en avveckling av det kommunala inackorderings- stödet. Baserat på den undersökning Kommuner och Landsting har gjort för utredningens räkning bedöms 17 000 elever ha mottagit inackorderingsstöd . Den genomsnittliga månatliga summa som kommunerna utbetalar i form av inackorderingsstöd är per elev. Beräkningen görs med en nyttjandegrad på . Siffran baseras på att CSN:s nyttjandegrad för inackorderingstillägget är , men att kommunerna har tillämpat bestämmelserna olika och att de i vissa avseenden har haft en mer generös tillämpning av regelverket än CSN. Kommunerna beräknas ha betalat ut ca (1 558 x 9 x 17 000 x 0,65 =) i inackorderingsstöd. Statsbidraget till kommunerna bör räknas ner med det belopp som tillfördes sektorn , dvs. Ett reformerat statligt inackorderingsstöd I kapitel 6 föreslås en 25-procentig höjning av det statliga inackord- eringsstödet. Tillsammans med förstatligandet av det kommunala inackorderingsstödet medför det en ökning av de statliga utgifterna. Enligt uppgifter från CSN fick 11 000 elever inackorderings- tillägg 2011. Hur stort månadsbelopp eleven erhåller beror på avståndet mellan hem och skola. Det vägda medeltalet för den månatliga utbetalningen var . Nyttjandegraden beräknas till . Enligt uppgift från CSN utbetalades i inackorderingstillägg . Efter reformen kommer kostnaden öka till (104 000 000 x 1,25 =)ca då den genomsnittliga ersättningen uppräknats . Förstatligandet av det kommunala inackorderingsstödet innebär att staten tar över kostnader motsvarande ca kostnadsläge. Det genomsnittliga kommunala inackorderingsstödet låg på samma nivå som statens bidrag. Efter en uppräkning till den föreslagna nivån blir kostnaden (2 000 x 9 x 17 000 x 0,60 =) . I kapitel 6 föreslås också en utökad rätt för studerande vid vissa yrkesutbildningar att få inackorderingsstöd. Det handlar uppskatt- ningsvis om 250 utbildningsplatser, som maximalt kan leda till merkostnader på (250 x 2 000 x 9 x 0,60 =) . Den sammantagna kostnadsökningen för det statliga inackord- eringsstödet beräknas således att vara ca . Nya studerandegrupper med inackorderingsstöd I kapitel 6 föreslås alla elever i såväl fristående som kommunala gymnasiesärskolor få rätt att söka inackorderingsstöd. Denna utvidgning av inackorderingsstödets målgrupp medför vissa mer- kostnader för staten. 2011/12:50, s. 105 gör regeringen antagandet att 100 elever kommer att välja studier vid en fristående gymnasiesärskola på annan ort än hemorten. Rätten till inackorderingsstöd för denna grupp beräknas öka statens utgifter med . 2011/12:50, s. 105 gör regeringen bedömningen att kommunernas utgifter kommer att öka med under antagandet att 500 elever på gymnasiesärskolan väljer studier i en annan gymnasiesärskola än hemkommunens. Om förslaget att det kommunala inackorderingsstödet avskaffas och att hanteringen överförs till det statliga inackorderingsstödet blir verklighet medför det en statlig utgiftsökning med . Extra inackorderingsstöd för studerande med funktionsnedsättning I kapitel 6 föreslås att elever som studerar på annan ort än hemorten och som på grund av en funktionsnedsättning har merkostnader för kost och logi ska kunna söka ett kompletterande bidrag. Det kompletterande bidraget föreslås bli en del av det statliga inackorderingsstödet och kommer därför att öka kostnaderna för detta utgiftsområde. Bidraget föreslås bestå av två delar, en för hjälp med måltider och en för anpassat boende, och som mest uppgå till (x 2 x 40 veckor=) . Följande beräkning utgår från antagandet att av befolkningen har en funktionsnedsättning. Utifrån siffror motsvarar det 2 700 elever (27 000 fick inackorderingsstöd/tillägg). Till dessa läggs de 600 eleverna som tillkommer när elever från gymnasiesärskolan får rätt till inackorderingstillägg. Totalt antal elever med funktionsnedsättning som befinner sig i en inackord- eringssituation är då 3 300. Nästa antagande som görs är att en tredjedel, dvs. 1 100 elever, får det kompletterande bidraget 2 x (i verkligheten kommer givetvis vissa elever få ersättning för kost, andra för logi och vissa för båda). Den nyttjandegrad som används vid beräkningen motsvarar den nyttjandegrad som finns för det kommunala inackorderings- stödet, dvs. Det kompletterande bidraget beräknas medföra en merkostnad på (18 000 x 1 100 x 0,65 =) . Kostnader för administrationen av inackorderingsstöd och inackorderingstillägg Det finns ingen samlad kunskap om kommunernas kostnader för att administrera inackorderingsstödet. För att uppskatta kostnaden används därför uppgifter om vad det kostar CSN att hantera inackorderingstillägget. Förslagen kommer att innebära minskade utgifter för kommunerna och ökade utgifter för staten när CSN tar över förvaltningen av inackorderingsstödet. Antal elever med inackorderingstillägg var 11 000 . I CSN:s årsredovisning anges en förvaltningskostnad om per beslut för inackorderingstillägg. Antalet beslut under uppges vara 12 567. Följaktligen fattades (12 567/11 000=) 1,14 beslut per elev som fick inackorderingstillägg. Då antalet elever med inackorderingsstöd var 17 000 skattas CSN:s kommande kostnader för hantering av det inackorderingsstöd som kommunerna nu hanterar till (17 000 x 407 x 1,14=) under . Trots att kommunkollektivets utgiftsminskning sannolikt är större på grund av CSN:s centraliserade och datorstödda administration beräknas reformförslaget schablonmässigt ge en utgiftsminskning med och en utgiftsökning med 7,9 miljoner koronor för administrationen av det statliga inackorderingstillägget. Sammanfattande kostnadsberäkning för inackorderingsstödet Avskaffandet av det kommunala inackorderingsstödet leder till minskade utgifter för kommunerna om . Att staten övertar inackorderingsstödet och räknar upp det medför en utgiftsökning på . Den föreslagna utökade rätten för studerande vid vissa yrkesutbildningar att få inackorderingsstöd, beräknas medföra en utgiftsökning med . Vidare beräknas statens utgifter för inackorderingsstödet att öka med till följd av att elever från gymnasie- särskolan får rätt till förmånen (9,) samt att det införs ett kompletterande bidrag till elever med funktions- nedsättning (12,). Förslagen innebär att kommunernas utgifter för förvaltningen av inackorderingsstödet minskar med och att statens utgifter ökar med för CSN:s förvalt- ning av inackorderingstillägget. Om staten skriver ner statsbidraget till kommunerna med blir det en total utgiftsminskning på (213 + 22,6 +2,7 + 7,9 – 249 =) . 12.1.4Gymnasiebidrag istället för extra tillägg Det extra tillägget avvecklas I kapitel 7 föreslås att det extra tillägget avskaffas. Bidraget föreslås återuppstå som ett mer renodlat familjepolitiskt stöd, gymnasie- bidrag. Avskaffandet av det extra tillägget medför minskade utgifter inom utgiftsområde 15 Studiestöd och ökade utgifter inom utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Under uppbar 16 270 elever extra tillägg . Den genomsnittliga årsutbetalningen per elev uppgick till . var statens totala kostnad för det extra tillägget . Enligt senast tillgängliga uppgifter fick av eleverna månadsbeloppet , och . Utifrån detta underlag går det att konstatera att det extra tillägget hade en nyttjandegrad2 på . Avvecklingen av det extra tillägget kommer att innebära en utgiftsminskning om . I kapitel 7 föreslås att det extra tillägget byts ut mot ett gymnasie- bidrag som ska administreras av . Alla som har rätt till bidraget föreslås få ett enhetligt månadsbelopp om . Faktisk studietid föreslås gälla, vilket innebär en övergång från extra tilläggets tio månadsutbetalningar till gymnasiebidragets nio månadsutbetalningar. Ytterligare förändringar som föreslås är att inkomstgränsen höjs till samt att inkomst- beräkningen görs på ett nytt sätt. fick 467 000 elever studiehjälp. Antalet familjer med ungdomar som har rätt till studiehjälp var då 400 100 enligt uppgifter från SCB. Antalet elever per hushåll som fick studiehjälp var därmed (467 000/400 100=) 1,1672. En procent av familjerna motsvarar (400 100 x 1,167/100=) 4669 elever. hade av dessa familjer rätt till extra tillägg eftersom de låg under inkomstgränsen , vilket motsvarar (4 669x12,5=) 58 363 elever. utbetalades extra tillägg till 15 962 elever vilket endast motsvarade (15 962/58 363=) av gruppen berättigade. Bland de 15 962 elever som erhöll extra tillägg var nyttjandegraden . Om inkomstgränsen höjs från taxerad inkomst till en bidragsgrundande inkomst motsvarande så kommer det att innebära att av familjerna blir berättigade, vilket gör att (4 669 x 0,175 x 0,274=) 22 388 elever skulle få gymnasiebidrag med dagens nivå på uttag. Till detta läggs en höjning av månadsbeloppet till som kostar (22 388 x 0,727 x 1 100 x 9 =) . 2 Alla som får extra tillägg får det inte under hela läsåret. Någon slutar, andra ansöker om bidraget mitt i terminen. Därför utnyttjas inte förmånen till av alla som får extra tillägg . Det är detta som avses med nyttjandegrad i detta sammanhang. Det innebär en sammanlagd kostnadsökning med (161 132 400- 98 400 000=) . I beräkningen av förslagets ekonomiska konsekvenser bör även medtas ett ökat uttag i samband med att extra tillägget byter namn och att administrationen flyttas över till . har kontakt med medborgarna i en mängd ärenden och förväntas därför på ett mer framgångsrikt sätt kunna sprida information om bidraget. När målgruppen vidgas borde också kunskapen om bidraget lättare kunna spridas via de berördas naturliga sociala nätverk. bör man därför räkna med ett 50- procentigt ökat uttag bland familjer på rätt sida om inkomst- gränsen. Det kommer i så fall att innebära att (4669 x 17,5 x 0,45=) 36 768 elever får gymnasiebidrag. Ett sådant ökat uttag gör att gymnasiebidraget beräknas kosta (36 768 x 0,727 x 1 100 x 9=) . Den totala kostnadsökningen (kostnadsläge) för införandet av gymnasiebidraget beräknas bli (264 627 000 – 98 400 000=) . I kapitel 8 föreslås att ett föräldratillägg, som vänder sig till unga föräldrar som inte har avslutat sina gymnasiestudier, införs. Föräldratillägget utformas som en del av det nya gymnasiebidraget. Den disponibla inkomsten hos det kosthushåll som den unge föräldern är en del av måste understiga den uppsatta inkomst- gränsen för rätten till gymnasiebidrag. Om förslaget genomförs fastställs denna gräns till i bidragsgrundande inkomst. Föräldratillägget föreslås lämnas med . Under ett läsår blir det maximala beloppet (3 500 x 9 =) . fanns det i 3820 personer i åldern 16- , som hade barn och som inte hade avslutat sin gymnasie- utbildning. Om de som är föräldralediga eller förvärvsarbetar räknas bort återstår 1 900 presumtiva bidragstagare. Eftersom utredningen inte har tillgång till uppgifter om huruvida de unga föräldrarna ingår i hushåll som ligger under gymnasiebidragets inkomstgräns eller inte, antas alla unga föräldrar tillhöra familjer som har rätt till gymnasiebidrag. Högt räknat kan följaktligen cirka 1 900 elever få rätt till föräldratillägg. Föräldratillägget är ett nytt familjeekonomiskt stöd. Därför finns ingen uppgift om faktisk nyttjandegrad. Det är dock troligt att det blir svårt att locka hela denna grupp att påbörja och slutföra sina studier igen. Långt ifrån alla i målgruppen har försörjningsstöd (se kapitel 8). Det är således andra faktorer än de oförenliga regelverken som gör att unga föräldrar inte slutför sina studier. Dessa faktorer förmår reformförslaget inte påverka. Därför görs beräkningarna med en uppskattad nyttjandegrad om . Den totala kostnaden för införandet av föräldratillägget beräknas till (1 900 x 31 500 x 0,50=) . Kostnader för administration av det extra tillägget och gymnasiebidraget Av förklarliga skäl finns det inte uppgifter om vad administrationen av det nya föräldratillägget kommer att kosta. Beräkningen utgår från att det administrativa styckepriset för föräldratillägget motsvarar det för det extra tillägget. Vidare kan nämnas att beräkningarna gäller löpande administrativa kostnader. I avsnitt 12.1.11 diskuteras kostnader för utveckling av administrativa system. Reformen innebär ökade administrativa utgifter inom statens utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Utgifterna för administrationen av gymnasiebidraget antas motsvara dagens utgifter för extra tillägget. Reformen innebär att staten får minskade utgifter inom utgiftsområde 15, Studiestöd, och ökade utgifter inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Antalet elever med extra tillägg var 16 270 . I årsredovisningen framgår att CSN:s handläggning av extra tillägget kostar per beslut. Antalet beslut om extra tillägg var 23 577 . I genomsnitt beräknas det fattas (23 577/16 270=) 1,45 beslut per ärende.