sou · H1B31 · 2013-01-16 00:00:00 — I avsnitt 11 hänvisar utredningen till att tulltillägget finns för att företag då gör färre slarvfel. Vi ser det som mindre troligt att före- tag kalkylerar med att göra fler slarvfel om tulltillägget skulle tas bort. I avsnitt 11.2. hänvisar utredningen till prop.1993/94:56 s. 7, där det framgår att antalet slarvfel minskat till följd av tulltillägget. Detta påstående stöds tyvärr inte av statistik eller annan källa. Vi anser det oproportionerlig att ta ut på ej redovisad importmoms då momsen till sin natur ska vara neutral för företag med avdragsrätt. någon form av påföljd bör finnas är inget vi motsätter oss men en påföljd bör vara inom vissa intervall eller ha ett tak. Tulltillägget blir helt beroende på vilken vara som har importerats och inte beroende på de fel som företaget har begått. I avsnitt 11.4 nämns två nya tänkbara nivåer av tulltillägget. Mot bakgrund av det har utredningen därför övervägt om tulltillägget bör sänkas ytterligare från till en lägre procentsats. Två tänkbara ny nivåer på uttagsprocenten skulle kunna vara för att på så sätt upprätthålla en viss symmetri med reglerna om skattetillägg som tillämpas på annan mervärdesskatt. Om tulltillägg på moms inte kan tas bort helt så välkomnar vi en harmonisering av tulltillägget till de nivåer som gäller för skattetillägg. Utredningen övervägde ett förslag om harmonisering men bedömning gjordes att det finns risk att företagens slarvfel skulle öka. Som angivet ovan ifrågasätter vi effekten av tulltillägget samt anser utformningen vara oproportionerlig. Slutligen delar vi inte utredningen bedömning avseende ett ikraftträdande per första . I tid av ekonomisk kris är det mycket viktigt att utnyttja varje tillfälle att förbättra det svenska näringslivets likviditet och konkurrenskraft. Ständigt utsätts det svenska näringslivet för nya regelverk som kräver stora förändringar av IT-system och arbetsmetoder. Ofta ges företagen allt att genomföra förändringarna. Exempelvis kan nämnas omvänd skrotmoms där beslut kom avseende regelverk som ska vara ikraft en månad . Vi anser att förslaget måste prioriteras av lagstiftaren och berörda myndigheter för ett ikraftträdande per första . Beslut av JO , dnr 1792-2007. BRÅ, Rapport 2007:7, Storskaliga skattebrott – En kartläggning av skattebrottslingens kostnader. Consultation paper - Simplification of VAT collection procedures in relation to centralized customs clearance. , , Sekretess inom rättsväsendet, , 2007. Ds 2008:38, Nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten – övervägande och förslag. Financial Action Task Force, laundering the proceeds of VAT carousel froud, 2007. , och , , Momsbedrägeri som affärsidé – ett hot mot stat och näringsliv, i och brottslighet och nationalstatens kontrollmakt i samarbete med . Kammarrätten i mål nr 2263-02, beslut . Kammarrätten i , mål nr 4260-03, dom . KOM (2004) 260 slutlig. Europeiska gemenskapens kommission, Rapport från kommissionen till rådet och om administrativt samarbete. Kommittédirektiv 2011:86, Integritet, effektivitet och öppenhet i en modern e-förvaltning. KV/am taxud.c.1 (2011)150144 Report on the outcome of the consultation on Simplification of VAT collection procedures in relation to centralized clearance. , , Olika typer av momsbrott i samband med gränsöverskridande handel inom EU, i och , penningtvätt och organiserad brottslighet, Forskningsrapport nr 19, i , 2007 (s. 128-149). Mål C-215/85 Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung mot Raiffeisen Hauptgenossenschaft eG, ECR 1987 p. Mål C-216/97 och mot Commissioners of Customs and Excise, 1999 I-04947. Proposition 1979/80:2 del A, Med förslag om sekretess m.m. Proposition 1979/80:108, Om ändring i tullagen (1973:670). Proposition 1979/80:146, Med förslag till skatteregisterlag. Proposition 1985/86:4, Om tulltillägg. Proposition 1990/91:53, Om lag om folkbokföringsregister, m.m. Proposition 1990/91:131, Om vissa frågor om internationellt sam- arbete i brottmål m.m. Proposition 1993/94:56, Sänkt tulltillägg m.m. Proposition 1997/98:10, Skattemyndigheternas medverkan i brotts- utredningar, m.m. Proposition 1998/99:34, Behandling av personuppgifter i skatte- myndigheternas utredande verksamhet. Proposition 1999/2000:124, En ny smugglingslag m.m. Proposition 2003/04:41, Möjlighet till förenklat tullförfarande. Proposition 2004/05:164, brottsbekämpning – Effektivare uppgiftsbehandling. Proposition 2007/08:25, Förlängd redovisningsperiod och vissa andra mervärdesskattefrågor. Proposition 2007/08:48, Underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet. Proposition 2009/10:63, Enhetstillstånd för förenklat förfarande – nya bestämmelser i tullagstiftning. Proposition 2010/11:165, Skatteförfarandet. , Revisionsrapport, Momskaruseller och annat fusk i handeln mellan och , dnr 23 2000-1504, . RSV Rapport 1993:8, Mervärdesbeskattningen i ett EG-perspektiv. RSV Rapport 2002:2, Oroliga skattebaser, för skattefel med internationell anknytning. Handledning för mervärdesskatt 2011. Rapport 2006:3, Krånglig moms – en företagsbroms? Rapport 2008:1, Skatteflyktskarta för . , Slutrapport /karusellhandel, 2008- 10-28, dnr 131 124 247-06/121. ställningstagande, Avdragsrätt för mervärdesskatt vid import när ett indirekt ombud anlitas, dnr. 131 670947-07/111, . ställningstagande, Redovisning av mervärdesskatt i skattedeklaration på grund av särskilda skäl m.m., dnr. 131 746676-07/111, . , Skattestatistisk årsbok 2011. SKV 152 utgåva 14, Skatter i . SOU 2002:47, Våra skatter? Överenskommelse mellan , diarienummer UTR 2012-183. En särskild utredare ska utreda och lämna förslag på hur reglerna om hanteringen av mervärdesskatten vid import kan förändras i syfte att uppnå bl.a. förenklingar för företagen. Utgångspunkten är att mervärdesskatten ska redovisas i skatte-deklaration i stället för som i tulldeklaration. Utredaren ska dock även utreda och föreslå andra åtgärder i samma syfte som kan kräva mindre omfattande förändringar. Utredaren ska analysera och redovisa effekterna samt bedöma lämpligheten av de olika förslagen ur såväl ett företags- perspektiv som samhällsekonomiskt perspektiv. Utredaren ska också analysera förslagens effekter på respektive verksamhet och föreslå de ändringar som kan behöva göras för att genomföra respektive förslag. Utredaren ska dessutom analysera hur förslagen påverkar förfarandereglerna och om det bedöms nödvändigt ska utredaren föreslå de ändringar av förfarande- reglerna som krävs. I detta sammanhang ska utredaren också över- väga om det finns anledning att avskaffa tulltillägg för mervärdes- skatt vid import. Även effekterna för den straffrättsliga ordningen ska analyseras och om så krävs ska författningsförslag lämnas. Av stor betydelse är hur samarbetet och informationsutbytet mellan och ska utformas samt vilka effekter en förändring av reglerna om mervärdesskatt får för uppbörden av skatten. Uppdraget ska redovisas . En viktig del av regeringens politik är att stärka företagens kon- kurrenskraft, och regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder i syfte att förbättra näringsklimatet. Arbetet med att skapa en märkbar förändring i företagens vardag fortsätter och ytterligare satsningar på regelförenklingar är därför viktiga. Förenklingsarbetet syftar i grunden till att utforma regler, processer och förfaranden så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Näringslivet har påtalat att dagens regler gällande hanteringen av mervärdesskatt vid import av varor innebär en negativ likviditetseffekt för företagen. Svenskt näringsliv och har föreslagit att redovisningen av mervärdesskatt vid import av varor ska hanteras via skattedeklaration i stället för som via tulldeklaration. En sådan förändring innebär enligt Svenskt näringsliv och , utöver den likviditetsförbättring som påtalats av näringslivet, även en regelförenkling för företagen. I detta sammanhang finns även skäl att se över reglerna för tulltillägg när det gäller mervärdesskatt vid import. har föreslagit att detta tulltillägg ska avskaffas. I budgetproposition (prop. 2011/12:1) aviserade regeringen sin avsikt att som ett led i regeringens förenklingsarbete tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjligheterna till en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import i syfte att uppnå bl.a. förenklingar för företagen. Mervärdesskatt vid import av varor Med import förstås att en vara förs in till från en plats utanför EU. Vid import ska som huvudregel mervärdesskatt betalas enligt 1 kap. 1 § första stycket 3 mervärdesskattelagen (1994:200). Den som är skyldig att betala tull är också skattskyldig för mervärdesskatt vid import. Skattskyldigheten inträder då skyldigheten att betala tull enligt tullagstiftningen inträder eller skulle ha inträtt om skyldighet att betala tull hade förelegat. är beskattningsmyndighet och mervärdes-skatten vid import av varor fastställs och uppbärs i den ordning som gäller för tull. Skatten ska alltså redovisas i tull- deklarationen, 5 kap. 11 § tullagen (2000:1281). Beskattnings- underlaget utgörs av varans värde för tulländamål enligt rådets för- ordning (EEG) nr 2913/92 av om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen1 (tullkodex) med tillägg av tull och andra statliga skatter eller avgifter förutom mervärdesskatt som tas ut av med anledning av import samt andra bikostnader som uppkommer fram till första bestämmelseorten i . I beskattnings-underlaget ska även ingå eventuella kostnader för transport till någon annan ort i eller till en ort i något annat EU-land, om denna ort är känd för importen och anges i den internationella frakthandlingen. Om importören har rätt till avdrag för mervärdesskatten görs detta normalt i skatte- deklarationen som lämnas till . Avdrag får göras tidigast i den redovisningsperiod under vilken företaget får en tullräkning eller vid kontant betalning, ett tullkvitto. Ett företag som har kredittillstånd hos (en s.k. kreditimportör) betalar tull och andra skatter via tullräkning i stället för i direkt anslutning till importtillfället. Företaget betalar alltså tull, mervärdesskatt och eventuellt andra skatter i efterhand. Avdrag för den ingående mer- värdesskatten hänförlig till importen får göras tidigast under den redovisningsperiod under vilken den skattskyldige har tagit emot tullräkningen. Eftersom perioden för inbetalning enligt tullräkning eller tullkvitto därmed kan vara en annan än den period under vilken avdrag medges, kan förfarandet påverka näringsidkarnas lik- viditet. Mervärdesskatt vid införsel av varor från annat EU-land Vid införsel av varor från ett annat EU-land, s.k. unionsinternt förvärv, är beskattningsmyndighet för den mervärdes- skatt som ska betalas. Det innebär att såväl utgående 1 EGT L 302, 19.10.1992, s. 1 (Celex 31992R2913). som ingående mervärdesskatt redovisas i skattedeklarationen. Om den svenske köparen är skatt- skyldig i betalar köparen som huvudregel skatt i . Det sker genom s.k. förvärvsbeskattning, vilket innebär att köparen redovisar utgående mervärdesskatt på värdet av köpet och om denne har full avdragsrätt görs avdrag för skatten i samma skatte- deklaration. Skattskyldigheten inträder för förvärvet och denna tidpunkt är densamma som den då skattskyldighet inträder vid motsvarande omsättning av varor inom landet, dvs. normalt när varan har levererats. Den utgående mervärdesskatt som avser det 1 EGT L 302, 19.10.1992, s. 1 (Celex 31992R2913). unionsinterna förvärvet ska redovisas i den period som säljaren utfärdar fakturan. Skatten ska dock senast redovisas i den period som omfattar den femtonde dagen i den månad som följer på den månad under vilken skattskyldigheten för förvärvet har inträtt. Avdrag för den ingående skatten får göras i den redovisningsperiod under vilken den utgående skatten ska redovisas. Till skillnad från vid import sker alltså redovisning och avdrag av skatten vid unions- interna förvärv . Det innebär alltså att det inte påverkar likviditeten för företag med full avdragsrätt för den ingå- ende mervärdesskatten. För vissa områden inom EU, t.ex. , gäller samma förfarande för mervärdesskatten som vid import av varor, dvs. att skatten betalas in till . fick inför inträde i EG i uppdrag att i samråd med utreda formen för och organisationen av mervärdesbeskattningen. Resultatet av detta arbete presenterades i en rapport (RSV rapport 1993:8) i vilken föreslog att beskattningen av import från tredje land skulle flyttas från till skatteförvaltningen för näringsidkare som var registrerade till mervärdesskatt. uppfattning var emellertid att även i fortsättningen skulle vara beskattningsmyndighet och anförde som skäl bl.a. de negativa effekter en förändring skulle ha för statsfinanserna, uppbördseffektivitet och de kontrollmässiga effekterna. ansåg bl.a. att överföring av uppbörden av mervärdesskatt till skatteförvaltningen skulle innebära att en konkurrensneutralitet med förvärv från EG uppkommer, att onödiga administrativa rutiner undviks, att en enhetlig beskattningsrutin uppkommer för företag och skattemyndigheter samt att dubbla likviditetsströmmar undviks. har i rapporten för bättre konkurrens – förslag (rapportserie 2009:4) presenterat ett antal olika förslag till åtgärder för att stärka konkurrensen utifrån en bred översyn av konkurrenssituationen i . slagen för att minska hinder för marknadstillträde berörs frågan om hanteringen av mervärdesskatt vid import. uppfattning är att reglerna avseende mervärdesskatten vid import i jämförelse med reglerna om unionsintern handel innebär en likviditets-belastning för importören, vilket försvårar import. Reglerna innebär dessutom en administrativ börda eftersom importören måste hantera mervärdesskatten i både och system. Dessa problem kan, enligt , antas vara speciellt påtagliga för små företag. konstaterar att många EU-länder, bl.a. och , infört s.k. förvärvsmoms vid import, vilket innebär att import hanteras på ett sätt som liknar införsel från annat EU-land. Andra länder, bl.a. , har minskat importörens likviditetsbelastning genom att senarelägga betalningen av mervärdesskatten. slutsats är att dagens regler bör ersättas med s.k. förvärvsmoms för att minska handelshindren och skapa förut- sättningar för ökad konkurrens på svenska marknader. Förslag från Svenskt näringsliv och Svenskt näringsliv och kom in till med ett förslag om förändrad hantering av mervärdesskatten vid import av varor. Förslaget innebär att närings- idkare redovisar utgående mervärdesskatt på beskattningsunderlaget i sin skattedeklaration i stället för i importdeklarationen. Om företaget bedriver verksamhet som medför skattskyldighet för mervärdesskatt och importen är hänförlig till denna verksamhet föreligger avdragsrätt för ingående mervärdesskatt med samma belopp som den utgående mervärdesskatten i samma skattedeklaration. Till skillnad från , då mervärdesskatten hänförlig till importen betalas till och avdrag som ingående mervärdesskatt i skattedeklarationen görs senare, påverkas inte företagets likviditet om även den utgående mervärdesskatten redovisas i skattedeklarationen. Enligt Svenskt näringsliv och innebär deras förslag en likviditetsförbättring för såväl små som stora företag, en förenklad administration vid import, en likabehandling med införsel från EU och en förbättrad konkurrenssituation för svenska företag. Vidare ökar attraktionskraft som etableringsland för företag från länder utanför EU. I hemställan anges vidare att elva medlemsstater har infört förvärvsbeskattning vid import, att fem länder har för- dröjd betalning av mervärdesskatten och att ytterligare två länder förväntas införa förenklingar . Inom EU pågår ett arbete om förändringar av tullagstiftningen som bland annat innebär att en centraliserad klarering ska kunna till- lämpas. Detta innebär att bolag som är certifierade s.k. AEO (authorised economic operator) ska kunna lämna in samtliga tull- deklarationer för import till EU till tullmyndigheten i det EU-land där företaget är godkänt. För att denna ordning ska kunna införas krävs bl.a. att även reglerna för redovisning av mervärdesskatten förändras. Det arbete som påbörjats inom EU kan antas pågå . Förslag från om avskaffande av tulltillägg för mervärdesskatt vid import föreslog att tull- tillägget för mervärdesskatt vid import skulle avskaffas. Som skäl för detta anges att det bland företagen råder ett missnöje med de nuvarande reglerna och att tulltillägget blir mycket kännbart för företagen eftersom mervärdesskatten oftast utgör den största delen av införselavgifterna. Utredaren ska utreda och lämna förslag om en förändrad redo- visning av mervärdesskatten vid import. Syftet är bl.a. att uppnå en förenklad hantering och därmed en minskad administrativ börda för företagen. Utredaren ska analysera och utvärdera en redo- visning av mervärdesskatt vid import i skattedeklaration, i stället för som i tulldeklaration. En sådan förändring skulle innebära att import och införsel från annat EU-land får en mer likformig hantering när det gäller redovisningen av mervärdesskatten. Utred- aren ska även undersöka i vilken omfattning de nuvarande reglerna innebär en sådan negativ likviditetseffekt för företagen som påtalats i förslaget från Svenskt näringsliv och . ingår att utreda och beskriva effekterna av en sådan förändrad redo- visning av mervärdesskatten och ta ställning till om förändringen är en effektiv åtgärd. Författningsförslag ska lämnas på en förändrad redovisning av mervärdesskatten på så sätt att såväl den ingående som den utgående skatten redovisas i skattedeklarationen. Det kan även finnas andra förslag på förändringar av hanteringen av mer- värdesskatt vid import av varor som kan genomföras och som skulle underlätta för företagen genom att lösa problemet med den likviditets-belastning för företagen som näringslivet har påtalat och minska företagens administrativa börda. Det kan exempelvis vara förändringar gällande utfärdande och betalning av tullräkning. Utredaren ska därför även utreda och lämna förslag på andra möjliga åtgärder för att förenkla och förbättra hanteringen av mervärdes- skatt vid import. Författningsförslag ska lämnas om det behövs för att de föreslagna åtgärderna ska kunna genomföras. Utredaren ska analysera och redovisa effekterna samt bedöma lämpligheten av de olika förslagen ur både ett företagsekonomiskt perspektiv, bl.a. effekterna för företagens likviditet, och ett sam- hällsekonomiskt perspektiv, vilket innefattar bl.a. hur förslagen påverkar uppbörden av skatten och brottsbekämpningen. Utredaren ska ta ställning till om förändrade regler för hanteringen av mervärdesskatt vid import ska omfatta samtliga näringsidkare bl.a. om de ska gälla för såväl s.k. kreditimportörer som andra. Utredaren ska även analysera vilka effekter förslaget får för ombud och speditörer. Utredaren ska analysera hur förslagen om en förändrad hantering av mervärdesskatten påverkar respektive ansvarsområden och verksamhet. Utredaren ska härvid föreslå de ändringar som kan behöva göras för att genomföra respektive förslag. Utredaren ska även ta ställning till hur samarbetet mellan och skulle utformas vid en förändrad han- tering av mervärdesskatten vid import. Beskattningsunderlaget för mervärdesskatten vid import av varor utgörs av varans värde för tulländamål med tillägg för tull samt andra statliga skatter och avgifter. Dessutom ingår vissa bikostnader. Det är som har tillgång till det underlag som ligger till grund för beskattningsunderlaget. En grundläggande förutsättning för att säkerställa en korrekt hantering av mervärdesskatten och en fortsatt effektiv uppbörd av denna är ett väl fungerande informationsutbyte mellan de två myndigheterna. Utredaren ska lämna förslag på hur behovet av överföringen av information ska tillgodoses. Det är vidare angeläget att kontroll- möjligheterna inte försämras, varför utredaren måste analysera konsekvenserna av förändringarna av såväl som kontrollmöjligheter. Analysen ska också omfatta hur ska fastställa beskattningsunderlaget. Utredaren ska även analysera hur en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import påverkar förfarandereglerna. Utredaren ska, om det bedöms nödvändigt, föreslå de ändringar av förfarandereglerna som krävs. I detta sammanhang ska utredaren överväga om det finns anledning av avskaffa tulltillägg för mer- värdesskatten vid import. Om utredaren föreslår en förändring ska författningsförslag lämnas. Brott i samband med införsel av varor omfattas av lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Om i stället blir beskattningsmyndighet skulle brott hänförliga till mervärdes- skatten vid införsel av varor inte längre omfattas av lagen om straff för smuggling utan, liksom annan mervärdesskatt, i stället omfattas av bestämmelserna och förfarandet avseende skattebrott i skatte- brottslagen (1971:69). Mot denna bakgrund ska utredaren även analysera vilka effekter en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import innebär för den straffrättsliga ordningen och möjlig- heten att på ett effektivt sätt beivra brott. Utredaren ska lämna författnings-förslag även i denna del om så krävs. I utredarens uppdrag ingår att göra en internationell jämförelse och särskilt undersöka de förändringar av hanteringen av mervärdesskatt vid import som skett i vissa av EU:s medlemsstater. Utredaren ska bedöma vad en förändrad hantering av mervärdes- skatt vid import har för effekter från konkurrens-synpunkt. Utredaren ska följa utvecklingen av det arbete som pågår inom EU avseende centraliserad klarering och ta ställning till hur det påverkar utredarens förslag. Utredaren ska redovisa offentligfinansiella effekter av förslaget. En förändrad redovisning av mervärdesskatt vid import av varor inne- bär en senareläggning av nuvarande mervärdes-skatteinbetalningar. En senareläggning av inbetalning av mervärdesskatt innebär en offentligfinansiell kostnad på grund av en kassamässig effekt av engångskaraktär som uppkommer till följd av den likvidmässiga försämringen för staten av engångskaraktär. Detta ger dock upphov till en bestående offentligfinansiell kostnad i form av en räntekostnad. Konsekvensbeskrivningen ska även innefatta en bedömning av vilka effekter en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import kan medföra för företagen i . Utredaren ska särskilt ta hänsyn till hur företagens likviditet påverkas samt uppskatta storleken på förändringen av deras administrativa kostnader. Bedöms förslaget även medföra andra kostnader för företagen ska dessa uppskattas. Utredaren bör vidare beskriva den uppskattade nyttan med de förslag som presenteras. Även effekterna för och , i form av ändrade kostnader för administration och kontroll, ska belysas. Om utredarens förslag innebär offentligfinansiella kost- nader ska även förslag till finansiering lämnas inom skatteområdet, företrädesvis mervärdesskatteområdet. Uppdraget ska redovisas . Från: , AB Ärende: Hemställan om förenklad momshantering vid import av varor från länder utanför EU Regeringens mål är en minskning av företagens administrativa börda . har tillsammans med AB tagit fram förslag till regelförenkling som även leder till likviditetsförbättring utan minskade skatteintäkter. Ett förslag som även Företagarna, och Västsvenska ställer sig bakom. Dagens momssystem när varor importeras från land utanför EU, innebär att moms först måste betalas till och först senare återbetalas av . Detta medför en negativ likviditetspåverkan. Vårt förslag är att Regeringen inför förvärvs- moms, s.k. omvänd skattskyldighet, där köparen själv redovisar såväl utgående som ingående moms avseende importen i sin skattedeklaration. Förvärvsmoms i skattedeklarationen i stället för hantering via som sker , ger en likviditetsförbättring och är en förenkling som genomförts i flertalet medlemsländer inom EU. En sådan förenkling kan ske utan bortfall av skatte- intäkter.