sou · H1B320 · 2013-04-04 00:00:00 — Kommunen har en skyldighet erbjuda studie- och yrkesvägledning till en elev som har för avsikt att påbörja studier inom utbildning i svenska för invandrare. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen reglerar vilka beslut av rektor som är överklagbara till . Punkten 4 är ny och innebär att beslut enligt 20 kap. 6 a § om inaktivitet är överklagbara. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5. Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna punkten 1 framgår att de nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) I paragrafen anges vilken omfattning studierna ska ha för att studiemedel ska få lämnas. Paragrafens andra stycke är nytt och innebär att för studier på grundskolenivå får studiemedel även lämnas då den studerande bedriver studier på av heltid. Bemyndigandet i femte stycket ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer även får meddela närmare föreskrifter om första stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.6 och i kapitel 9. I paragrafen anges den tid som studiemedel får lämnas för vid studier på heltid. Ändringen i tredje stycket innebär att studiemedel vid studier på heltid på grundskolenivå får lämnas under sammanlagt högst . Till studerande som har större utbildningsbehov på grundskolenivå får dock studiemedel lämnas . Till studerande som behöver färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning eller har särskilda stödbehov får studiemedel lämnas under ytterligare högst . Fjärde stycket är nytt och innebär att den studerandes hemkommun eller den folkhögskola vid vilken den sökande studerar eller avser att studera vid behov ska yttra sig över den sökandes utbildningsbehov. För studerande på grundskolenivå inom vuxenutbildning ska den sökandes hemkommun vid behov yttra sig över utbildningsbehovet enligt paragrafens tredje stycke. För studerande på grundskolenivå vid en folk- högskola ska den folkhögskola vid vilken den sökande studerar eller avser att studera vid behov yttra sig. Ändringen av sjätte stycket är en följdändring av att ett nytt fjärde stycke införs. Av stycket framgår att studiemedel får lämnas än som anges i första–femte stycket, om det finns synnerliga skäl. Paragrafens sjunde stycke är nytt och innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om bedömningen av utbildningsbehovet enligt tredje stycket och om hanteringen av yttranden enligt fjärde stycket. Förslagen behandlas i avsnitt 8.4.5. I paragrafen anges studiemedlens storlek som andel av prisbas- beloppet vid studier på heltid och deltid. Ändringen i första stycket andra och tredje punkten innebär att beloppen för beräkning av studiemedlens storlek vid studier på deltid tas bort. Andra stycket är nytt och innebär att för beräkning av studiemedel för studier på mindre än heltid hänvisas till en ny paragraf, 12 a §. Tredje stycket utgörs av paragrafens nuvarande andra stycke och är oförändrat i förhållande till detta. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.4. I paragrafen anges studiebidragets andel av studiemedlen. Paragrafens första stycke ändras så att studiebidragets andel av studiemedlen istället för att ange beloppen vid deltids- respektive heltidsstudier övergår till att ange belopp som är differentierade efter utbildningsnivå och ålder. Första punkten avser bidrags- beloppet för studerande på eftergymnasial nivå. Andra punkten avser bidragsbeloppet för studerande på gymnasienivå t.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Tredje punkten avser bidragsbeloppet för studerande på gymnasienivå fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Fjärde punkten avser bidragsbeloppet för studerande på grundskolenivå. Andra stycket är nytt och motsvarar nuvarande 3 kap. 13 § tredje stycket. Tredje stycket är nytt och innebär att för beräkning av studie- bidragets andel av studiemedlen hänvisas till en ny paragraf, 12 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.4. Paragrafen är ny och anger studiemedlens storlek och studie- bidragets andel av studiemedlen vid deltidsstudier. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.4 Paragrafen reglerar de inkomstgränser, så kallade fribelopp, som gäller för rätten till studiemedel med fullt belopp. I första stycket införs en ny fjärde punkt som innebär att vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Ändringen i andra stycket innebär att en ny fjärde punkt införs som anger med hur mycket fribeloppets andel av prisbasbeloppet ska ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än vid studier på men av heltid. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.6. Paragrafen reglerar avskrivning av lån för tidigare studier. Paragrafens andra stycke ändras i konsekvens med ändringarna i 3 kap. 12 §. Ändringen innebär att avskrivning enligt paragrafens första stycke inte får ske av lån som har lämnats under tid då bidrag enligt 3 kap. 12 § p. 3 eller 4 lämnats, dvs. då studiebidrag lämnats till en studerande på gymnasienivå fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller respektive då studiebidrag lämnats till en studerande på grundskolenivå. Övriga ändringar är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.4. Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna punkten 1 framgår att de nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser gäller studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. Av punkten 3 framgår att en studerande som fortsätter sin utbildning ska kunna behålla ett högre studiebidrag enligt de äldre bestämmelserna utan hinder av de nya reglerna för studiebidrag, dock längst . Av punkten 4 framgår att den tillfälliga satsningen på ett högre bidrag till ungdomar i åldern 20–, vilken pågår längst , inte berörs av förslaget om ändrade bidragsandelar. Av punkten 5 framgår att lån som övergångsvis lämnas med ett högre bidrag som lämnas enligt övergångsbestämmelserna (punkt 3 eller 4), inte ska skrivas av. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 8.4.10. Angrist, J., Preopoulos, P., , T. (2010). When opportunity knocks, who answers? New evidence on college achievement awards. NBER working paper, No. Arbetsförmedlingen (2012). Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet. AF-2011/414101. betänkande 2007/08:AU1 Utgifts- områdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, rskr. 2007/08:72. , R., , O., Skalli, A. (2009). Student and the Likelihood of Graduation: Evidence from . Higher Education in Europe, Vol. 34, No. Barr, N. (2009). Financing Higher Education: Lessons from Economic Theory and Reform in . Higher Education in Europe, Vol. 34, No. , G.S. (1964). Human Capital: A Theoretical and Empirical Analysis, with Special Reference to Education. Bettinger, E. (2008). Paying to learn: the effect of financial incentives on elementary school test schores. Program on Education Policy and Governance working paper 08-03. (2006). Högutbildade utlandsfödda i grundläggande vuxenutbildning. Praktik och policy i två kommuner. Expertbilaga till Rapport 2005, : . CEDEFOP (2009). European Guidelines on validation of non- formal and informal learning. CSN (2009a). Studerande föräldrar i högre utbildning. Ekonomiska och sociala villkor. CSN (2009b). Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28). CSN (2010a). Högskolestuderandes studieresultat /09. CSN (2010b). Studerandes ekonomiska och sociala situation 2009. CSN (2010c). Studiemedel till studerande på grundskolenivå. CSN (2011a). Annuitetslån för studier – efter studiestöds- reformen. CSN (2011b). Förslag till ändringar i studiestödsdatalagen (2009:287) och studiestödsdataförordningen (2009:321). CSN (2011c). Svenskt studiestöd i europeiskt perspektiv. CSN (2011d). Vilken inverkan har studiestödet på valet mellan att studera och inte studera? CSN (2012a). Prövning av studieresultat. En uppföljning av ändrade regler. CSN (2012b). Studerandes ekonomiska och sociala situation 2011. CSN (2012c). CSN upphör med verksamhet hos Väglednings- centrum i . Skuldsatta får hjälp på telefon. Dearden, L., Emmerson, C., Frayne, C., Meghir, C. (2009). Con- ditional Cash Transfers and School Dropout Rates. 4, årgång 44. En studiesocial utredning. Ökad valfrihet och individuell anpassning av utbild- ning i svenska för invandrare. Översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Tilläggsdirektiv till utredningen om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (U 2011:05). Tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (U2011:92). Tilläggsdirektiv till (U 2011:05). Tilläggsdirektiv till (U 2011:05). Dowd, A., Coury, T. (2006). The Effect of Loans on the Persistence and Attainment of . Research in Higher Education, Vol. 47, No. Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Utvidgad målgrupp för etableringslagen. Permanent utvidgning av målgrupp för etableringslagen. , J., , D-O. (2004). Yrke och utbildning arbetsmarknad – skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer. Expertbilaga till Rapport 2003, : . (2011). Vuxenutbildning för personer med funktions- nedsättning. Bilaga till Likvärdig utbildning för vuxna med funk- tionsnedsättning. (2011). Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden. Bilaga 4 till . Folkpensionsanstalten (2008). Promemoria presenterad vid sam- nordisk studiestödskonferens på – 12. Fryer, R. (2011). Financial Incentives and Student : Evidence from Randomized Trials. 4, Vol. Hossler, D., Ziskin, M., Gross, P.K., , S., Cekic, O. (2009). Student and Its Role in Encouraging Persistence. Higher Education: Handbook of Theory and Research. Springer Science+Business Media B.V. Opsagte lån 2011. Tabell: Befolkning 16 – efter region, utbildningsnivå, ålder och kön. Tabell: Andel högutbildade i befolkningen () fördelade efter kommun (fallande ordning). Tabell: Nettoinkomst per kommun för kvinnor och män. Genomsnittlig årshyra per lägenhet. Statistik om befolkningens utbild- ning. (2007). Tillsynsbesöket vid Gymnastik- och idrotts- högskolan 2006. Rapport 2007:37 R. IFAU (2007). Invandrares avkastning på utbildning i . IFAU (2010). Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads- effekter: vad säger forskningen? IFAU (2011). Studietakten för högskolestudenter före och efter studie- medelsreformen 2001. IFAU (2012a). Ekonomiska drivkrafter och studieresultat – effekter av sfi-bonus. IFAU (2012b). (2004). Johnstone, B.D. (1986). Sharing the Costs of Higher Education: Student financial assistance in the , the Federal Republic of , , and the . Kunnskapsdepartementet (2007). Statusrapport for Kvalitets- reformen i högre utdanning. 7 (2007-2008). (1997). Samtalet i studie- och yrkesvägledningsprocessen. Markör Marknad och (2011). Utbildnings- förvaltningen i . Rapport: Vux Studerande- undersökning, . Myndigheten för (2010). Redovisning av uppdrag om insatser i fråga om validering. Yh 2009/2102. Myndigheten för (2012a). Kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens. YH 2012/428. Myndigheten för (2012b). Slutrapport – Validering av nyanländas yrkeskompetens (). Angående vissa åtgärder inom vuxenutbildningens område m.m. 1990/91:85. Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 1996/97:1. 2000/01:72. Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen. 2001/02:161. Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier. 2005/06:134. Anpassning av studiestödet till vissa EG-direktiv, m.m. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. 2006/07:17. Avveckling av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. 2009/10:1. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2010/11:1. 2011/12:1. 2012/13:1. Regeringen (2012a). Uppdrag att genomföra en attitydundersökning hos elever och lärare inom vuxenutbildningen. Protokoll 2012-04- 26. U2012/2622/GV och U2011/5440/GV. Regeringen (2012b). Uppdrag att kartlägga och bedöma validerings- insatser för utrikes födda. A2012/4286/IU. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . (2011). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning – förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? SCB (2009a). Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda – en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . SCB (2009b). Integration – utrikes födda på arbetsmarknaden. Integration rapport 2. SCB (2009c). Tema: Utbildning. Deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi). Skolinspektionen (2009). Ingen aning utan uppföljning – hur 20 kommuner följer upp sin vuxenutbildning. Skolinspektionen (2012a). En granskning av uppföljning och anpassning av utbildningen. Skolinspektionen (2012b). Rektors ledarskap – med ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen (2012c). Skolinspektionens årsredovisning 2011. (1997). (1998). (2000). Med vuxenutbildning i fokus. (2003). En studie av grundläggande vuxenutbildning i tjugo kommuner. Intern rapport, dnr. (2004a). Förslag till hur orienteringskurser kan användas vid validering inom vuxenutbildning (regerings- uppdrag U2004/969/SV). 01-2004:1610, Rapport. (2004b). Individuell studieplan, individuell kurs och intyg i vuxenutbildning (proj 119003). (2004c). Sfi – kartläggning och studieplanering. (2009a). Allmänna råd och kommentarer om studie- och yrkesorientering. (2009b). (2010a). Redovisning av uppdrag om utbyggnad av det befintliga datalagret Microdata Online Access () med uppgifter om vuxenstuderandes sysselsättning samt förberedelser av insamling av slutbetyg som erhålls genom vuxenutbildning. (2010b). (2011). (2012a). Individuell studieplan inom vuxenutbildningen – stöd för tillämpning inom vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna samt i utbildning i svenska för invandrare. (2012b). vuxenutbildning på grundläggande nivå. En studie av nationell statistik och praktik. (2012c). Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /12. (2012d). Redovisning av regeringsuppdrag att förbereda och genomföra insatser inom yrkesvux. Sjätte delrapporten, 2012- 05-16. (2012e). Redovisning av uppdrag om avbrott i vuxen- utbildningen. Var tredje i grundläggande vuxenutbildning är högskoleutbildad. (2003). Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . skolkommissions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. Betänkande av skolkommission. Vuxenutbildning och livslångt lärande. Situationen inför och med . CSN – en myndighet i ständig förändring. Betänkande av Utredningen om översyn av CSN. Vuxenutbildning för alla? Andra året med . Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. Slut- betänkande av . SOU 2001:45. karriärvägledning.se.nu. Betänkande av Väglednings- utredningen. Validering av vuxnas kunskap och kompetens. Betänkande av Utredningen om validering av vuxnas kunskaper och kompetens. Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andra- språk för samhälls- och arbetsliv. Skolans ledningsstruktur – om ledning och styrning i skolan. Betänkande av Utredningen om skolans lednings- struktur. Frivux – Valfrihet i vuxenutbildningen. Betänkande av Utredningen om en fristående vuxenutbildning. SOU 2008:69 Att välja fritt och välja rätt. Bilaga till Långtids- utredningen . Återkrav inom förmånssystemen – förslag till lag- stiftning. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. SOU: 2010:55. Romers rätt – en strategi för romer i . Betänkande av Delegationen för romska frågor. Tid för snabb flexibel inlärning. Betänkande av Utredningen om tidsbegränsad sfi. Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldra- penning. Delbetänkande av Utredningen om ökat arbetskrafts- deltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhörig- invandrare (). Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhörig- invandrare på arbetsmarknaden. Slutbetänkande av Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010). Likvärdig utbildning för vuxna med funktionsnedsättning. ALL 2010/586. (2009). Gemensam studie angående effekter av vuxenutbildning i , och 2009. Statens uddannelsestötte (2008). SU-systemets betydning for studie- genomströmmningen samt en kort beskrivelse av reglerne for stötte til uddannelse i udlandet. Statskontoret (2000). Svenskundervisning för invandrare (sfi) – egen skolform eller del av komvux. Statskontoret (2009a). Rätt men ändå fel – en granskning av Centrala arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar. Statskontoret (2009b). Sfi – resultat, genomförande och lärar- kompetens. En utvärdering av svenska för invandrare. Statskontoret (2010a). En fördjupad redovisning av studietider i sfi. Dnr 2008/45-5. Statskontoret (2010b). Ett lyft för den som vill. Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning till lärare. Statskontoret (2010c). Studieavbrott i sfi. 2008/45-5. Statskontoret (2012). Etableringen av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. kommuner och landsting (2010). Kommungruppsindelning 2011 – definitioner. Staten överger inte . TNS (2010). Brukarundersökning 2010 Svenska för invandrare. En undersökning genomförd av TNS på upp- drag av . Uusitalo, R. (2010). Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilaga 3 till . Valideringsdelegationen (2008). – mot en nationell struktur. Vossensteyn, H. (2005a). Perceptions of Student . A behavioural economics exploration of the relationsships between socio-economic status, perceptions of financial incentives and student choice. Vossensteyn, H. (2005b). Student grants and access in higher education. A seven country-study. Vossensteyn, H. (2009). Challenges in Student : State Financial Support to Students – A Worldwide Perspective. Higher Education in Europe, Vol. 34, no. Beslut efter tillsyn av vuxenutbildningen i . Översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå En särskild utredare ska se över den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Utredaren ska kartlägga i vilken grad utbildningen lever upp till nationellt fastställda mål och syften när det gäller anpassning efter individers behov och förutsättningar samt vid behov föreslå åtgärder för att förbättra utbildningen så att målen och syftena uppfylls. Utredaren ska även bl.a. analysera varför så många med hög tidigare utbildning studerar inom den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå, analysera och vid behov föreslå åtgärder för att förbättra studie- och yrkesvägledningen och utveckla användningen av den individuella studieplanen för studerande inom all vuxenutbildning, kartlägga den ekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå, analysera hur det nuvarande studiemedelssystemet fungerar för studerande på grundläggande nivå och vid behov föreslå förändringar i syfte att förbättra förutsättningarna för de studerande att fullfölja utbildningen, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå ska bättre anpassas efter elevernas varierande behov och förutsättningar Den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå är en relativt liten men viktig del av skolväsendet. Relativt få studerar där, exempelvis fanns inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå 2010 nästan sex gånger fler elever än på grundläggande nivå. Utbildningen är viktig och ofta en förutsättning för att eleverna ska kunna delta i samhällslivet fullt ut eller få ett arbete. Utan fullföljd grundskoleutbildning är möjligheterna till arbete små, liksom möjligheterna att studera vidare. För samhället är den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå ett viktigt verktyg i arbetet för integration och mot arbetslöshet och utanförskap. Personer kan studera inom vuxenutbildningen av en mängd orsaker. Syftet med utbildningen på grundläggande nivå är oftast att den studerande ska kunna gå vidare till studier på en högre nivå eller få tillräckliga språkkunskaper för att få ett arbete. En viktigt utgångspunkt är därför att individen inte bör delta i utbildningen på grundläggande nivå längre än nödvändigt för att kunna gå vidare, eftersom detta kan förlänga den sammanlagda studietiden och försena inträdet på arbetsmarknaden. Uppdraget att utveckla och förbättra den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå börjar den nya skollagen (2010:800) tillämpas inom den kommunala vuxenutbildningen. Den nya skollagen medför krav på en förstärkt individualisering av vuxenutbildningen. Utbildningen ska i högre grad till både innehåll och form anpassas efter den enskildes behov och förutsättningar. Alla elever och de som avser att påbörja vuxenutbildning ska ha tillgång till studie- och yrkesvägledning. Andra exempel är valideringens och den individuella studieplanens förstärkta roll, som markeras genom att dessa regleras i lag och inte som i förordning. Individualiseringen av den kommunala vuxenutbildningen innebär inte att den enskilde på egen hand, utan stöd, ska planera och genomföra sina studier. Den innebär att utbildningen ska anpassas efter de behov som den enskilde har och efter den enskildes mål, förkunskaper och situation i övrigt. En individualiserad vuxenutbildning kan innebära effektiviseringar för kommunerna genom ökad genomströmning med färre studie- avbrott och en snabbare väg för många studerande genom utbildningssystemet. Hur kan den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå utvecklas och förbättras? Elever inom den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå är en mycket heterogen grupp som omfattar personer med vitt skilda utbildningsnivåer och förutsättningar. Bland eleverna finns de som av olika skäl inte har fullföljt , analfabeter som gått i skolan och invandrare med en högskole- utbildning från det tidigare hemlandet. Alla dessa individer och grupper har olika behov och förutsättningar, vilket ställer stora krav på kommunerna att anpassa utbildningen. Anpassningen kan bl.a. innebära att utbildningen erbjuds under både dag- och , på hel- eller deltid samt i olika former, t.ex. som distansundervisning. För att en person som kommit till så snabbt som möjligt ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden är möjligheten att kombinera studier i svenska som andraspråk på grundläggande nivå med utbildning på annan nivå eller med yrkespraktik angelägen. Detta kan t.ex. bli aktuellt för vissa invandrare som omfattas av etableringsreformen och som har avslutat studier inom utbildning i svenska för invandrare. För andra kan heltidsstudier i svenska som andraspråk vara lämpligast för att snabbt lära sig språket och därefter gå vidare mot nya mål inom utbildningssystemet eller arbetslivet. Utgångspunkten för hur utbildningen utformas ska alltid vara den enskildes behov och förutsättningar. Det är viktigt att kommunernas organisering och styrning av vuxenutbildningen inte utgör ett hinder för möjligheten att kombinera studier på olika nivåer och i olika skolformer. För att säkerställa en verksamhet som uppnår nationellt fastställda mål och syften är rektorernas roll och möjlighet att verka som pedagogisk ledare samt lärarnas situation också viktiga. Kommunernas upp- följning och utvärdering av verksamheten är också betydelsefull. Vidare är samarbetet med andra kommunala verksamheter, t.ex. inom arbetsmarknads- och integrationsområdet liksom samarbetet med Arbets-förmedlingen viktigt, inte minst mot bakgrund av den genomförda etableringsreformen (prop. 2009/10:60). En målgrupp som den kommunala vuxenutbildningen ofta har svårt att nå är vuxna romer utan fullföljd grundskoleutbildning. Vikten av en vuxenutbildning som anpassas efter romers behov har uppmärksammats av Delegationen för romska frågor i dess betänkande Romers rätt - en strategi för romer i (SOU 2010:55).