sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — En borgenär kan alltså inte hindra att slutlig preskriptionstid börjar löpa genom att inte bevaka sin fordran. Önskar borgenären att en obevakad fordran ska verkställas via behöver borgenären skaffa sig en exe- kutionstitel via myndigheten eller domstol. Frivilliga överenskommelser och separat ackord Gäldenärer och borgenärer kan, istället för att lösa en skuldsitua- tion genom skuldsanering, försöka komma tillrätta med situationen genom frivilliga överenskommelser. Kommunernas budget- och skuldrådgivare hjälper gäldenärer att söka sådana uppgörelser. Utredningen har tidigare presenterat åtgärder för att få till stånd en mer effektiv budget- och skuldsaneringsrådgivning. Dessa för- ändringar bör kunna användas för att stärka kompetensen att nå uppgörelser mellan gäldenärer och borgenärer. Förutom att förlita sig till helt frivilliga överenskommelser finns skäl att överväga om möjligheten att tvinga fram en överenskom- melse mellan borgenärer och gäldenärer bör öka. Insolvensutredning40 påpekades att möjligheten för en gäldenär att få till stånd ett offentligt ackord med sina borgenärer endast finns inom ramen för en konkurs eller en företagsre- konstruktion, vid sidan av möjlighet till skuldsanering för fysiska personer. Kraven på en fysisk gäldenär för att få en skuldsanering är dock strängare än vad som gäller för ett ackord i en konkurs eller en företagsrekonstruktion. För juridiska personer gäller till exempel att om ett förslag till ackord inte accepteras av en eller flera fordringsägare kan ackord fastställas av domstol efter sammanträde och omröstning. I så fall gäller regler om kvalificerad majoritet vid borgenärssammanträdet. I 4 § lag om företagsrekonstruktion står det: Ett ackordsförslag som ger av fordringsbeloppen skall anses antaget av borgenärerna, om tre femtedelar av de röstande har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till tre femtedelar av de röstberättigande fordringarnas sammanlagda belopp. Är ackords- procenten lägre, skall ackordsförslaget anses antaget om tre fjärdedelar av de röstande har enats om förslaget och deras fordringar uppgår till tre fjärdedelar av de röstberättigande fordringarnas sammanlagda belopp. 40 SOU 2010:2. För fysiska personer som inte driver företag finns inte samma möj- ligheter. Istället kan en enskild borgenär avvisa en frivillig överens- kommelse med konsekvensen att förslaget faller. Insolvensutredning föreslog att en lösning på detta problem vore att införa ett nytt regelverk kring ackord i svensk lagstiftning, i utredningen benämnt som separat ackord. Detta för- slag inbegrep att det även för fysiska gäldenärer skulle vara möjligt att pröva ett ackordsförslag inför tingsrätten, där det skulle räcka med kvalificerad majoritet från borgenärskollektivet för att fatta beslut om förslaget. bedömning var att ett sådant förslag skulle leda till fler överenskommelser om skuldnedskrivning. Vi menar att detta förslag bör övervägas på nytt. Förutom dessa förändringar menar utredningen att förslaget att införa slutlig preskription bör gynna förekomsten av frivilliga upp- görelser. Att en fordran försvinner efter en betalningsfast- ställelse ökar trycket på borgenärerna att försöka nå överenskom- melser med gäldenärerna. Utredningen menar att denna förändring kan vara minst lika viktig som förstärkningar av budget- och skuld- rådgivningen och förslaget om separat ackord. Avslutande kommentarer om slutlig preskription Att fordringar preskriberas är inte nytt. Preskriptionslagstiftningen har en lång historia. Regler om slutlig preskription innebär inga större ingrepp i de civilrättsliga reglerna om den fria avtalsrätten. Den slutliga pre- skriptionen föreslås endast omfatta fordringar för vilka borgenären har skaffat sig en dom eller ett utslag som ska ligga till grund för verkställighet när avtalet inte följs. Hamnar borgenären i en situa- tion att fordringen behöver drivas in med tvång (i enlighet med Utsökningsbalken) via , innebär utred- ningens förslag att det ändå kan ske under 15 respektive . förverkligas alltså avtalsvillkoren så långt det är möjligt. Har fordringen inte betalats inom denna tidsrymd från fast- ställelsen är det osannolikt att den någonsin kommer att betalas. När skuldsaneringsinstitutet infördes fanns det kritiska röster som menade att skuldsanering skulle ha en negativ inverkan på betalningsmoralen i samhället. Liknande invändningar har också uppkommit om skärpningar av preskrip- Utredningen finner det dock svårt att tro att det skulle bli en utbredd ordning att gäldenärer skulle välja att leva på existensminimum i syfte att undkomma skulder de har dragit på sig. I kapitel 4 beskrevs situationen för skuldsatta barn och unga som själva är skuldsatta, eller som lever i skuldsatta familjer. Bland annat beskrivs de lagändringar som tillkommit för att försvåra skuldsätt- ning av omyndiga. Det går till exempel inte längre att kräva att barn som står som ägare av ett fordon ska betala fordonsrelaterade skulder, utan det är fordonets användare som registreras för skul- den. Förändringar har också skett i för att förhindra föräldrar att skuldsätta sina barn till olika företag. Också hälso- och sjukvårdslagen och tandvårdslagen har ändrats så att avgifter inom dessa områden tas ut av förmyndaren och inte av barnet. Trots lagändringar förekommer fortfarande skuldsättning av omyndiga. Utredningen kommer i detta avsnitt presentera förslag för hur detta kan försvåras ytterligare. Utredningen har även tagit fram siffror som visar hur många barn som lever i familjer med skulder hos . Det är dock viktigt att påpeka att statistiken inte visar antalet barn som lever i familjer med skuldproblem. Någon kunskap om hur många som till exempel klarar av sina löpande betalningsåtaganden med hjälp av lån från anhöriga, kreditkortslån och snabblån finns inte. I kapitel 4 beskrivs att barn i familjer med löneutmätning och skuldsanering lever under mycket svåra förhållanden. Barnombuds- mannen och budget- och skuldrådgivare har uppmärksammat att föräldrar med löneutmätning har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd. Utredningen har därför tagit fram ett förslag för att förbättra situationen för barn i skuldsatta familjer. I detta avsnitt följer ett antal förslag som rör barn- och ung- domar. Utredningen har särskilt fokuserat på att motverka skuld- sättning av barn- och ungdomar, att förbättra situationen för barn och unga som lever i skuldsatta familjer samt att öka barn- och ungdomars privatekonomiska kunskap och förståelse. 5.5.1Försvåra möjligheten att skuldsätta barn och ungdomar har på regeringens uppdrag utrett konsumenternas rättsliga ställning när varor och tjänster betalas via telefonräkning med mera.41 I samband med detta har han också beskrivit under vilka villkor som barn och ungdomar får ingå rättsliga avtal och skuldsätta sig: Enligt svensk rätt har alla rättsförmåga eller rätts- kapacitet och kan därmed äga tillgångar och ha skulder. För att en person själv ska få förfoga över sin egendom eller ingå avtal krävs dock att personen har rättslig handlingsförmåga. Full rättslig hand- lingsförmåga inträder först . Den som är underårig får enligt 9 kap. 1 § inte själv ingå avtal. Syftet med denna bestämmelse är att skydda underåriga mot att ingå ekono- miskt ofördelaktiga rättshandlingar. En del undantag finns, till exempel vad gäller rätten att förfoga över egna arbetsinkomster eller rätten att råda över det som förvärvats genom gåva eller tes- tamente. När en underårig saknar rättslig handlingsförmåga före- träds han eller hon av förmyndaren. Denne är den omyndigas ställföreträdare. Om den underåriga handlar själv krävs förmynda- rens samtycke. Ett avtal som den underåriga ingår med förmynda- rens samtycke blir direkt gällande. Undantag gäller dock för skuld- sättning. Barn får inte skuldsätta sig ens med förmyndarens sam- tycke. För att ett sådant avtal ska bli gällande krävs överförmynda- rens samtycke. Regeln innebär bland annat att barn inte ens med förmyndares samtycke kan ingå avtal om abonnemang eller digitala tjänster där användningen av tjänsten betalas i efterhand. tolkning styrks också av dom i mål T 2755-12. Målet, ursprungligen från , rörde en tvist angående avtal om kreditköp som en förälder ingått 1997–2002 för sitt omyndiga barns räkning. Avtalen avsåg köp av skolfoton som levererades mot faktura. Fakturorna betalades varken av föräldern eller av barnet. Inkassoföretaget, som övertagit fakturorna, menade att det nu myndiga barnet skulle betala fakturorna samt den ränta som uppkommit. Tingsrätten menade att den nuvarande lagstiftningen tydligt reglerade frågan så att det inte ska gå att skuldsätta barn utan överförmyndares sam- tycke. Den äldre lagstiftningen ansågs inte lika tydlig men efter tolkning av förarbetena gjordes tolkningen att även den gamla lag- stiftningen innebar ett krav på överförmyndares samtycke för att en förälder skulle kunna ingå avtal om kreditköp för sitt barns räk- 41 DS 2012:31. Det nu myndiga barnet behövde därför varken betala faktu- rorna eller den uppkomna räntan. Tingsrättens dom överklagades till Hovrätten som fastslog domslutet. Hovrättens dom överklaga- des i sin tur till som beslutade att inte meddela prövningstillstånd . Möjligheten att skuldsätta barn är alltså mycket begränsad. Som har beskrivits ovan har också antalet barn med skulder hos minskat , bland annat till följd av regelförändringar inom olika offentliga system. Samti- digt finns indikationer på att en del borgenärer väljer att ansöka om betalningsföreläggande för sina fordringar till Kronofogdemyndig- heten först efter att gäldenären har fyllt även om skulden uppkom . Utredningen menar att den rådande lagstiftningen om betal- ningsföreläggande och handräckning är i strid med lagstiftningen att barn inte ska kunna skuldsättas utan överförmyndarens till- stånd. För att komma till rätta med problemet att barn skuldsätts och att borgenärerna ansöker om betalningsföreläggande först när sva- randen fyllt finner utredningen därför att det vore önskvärt att borgenären blir tvungen att ange datumet för fordrans upp- komst i sin ansökan till , åtminstone om gäldenären är gammal och att borgenären också ska kunna styrka datumet (exempelvis genom att ha en kopia på det ursprungliga avtalet) vid en förfrågan från gäldenären eller . Problemet i sammanhanget är att i den summariska processen är förhindrad att utreda eller bedöma en ansökan. Det vore i och för sig möjligt för Kronofogdemyndig- heten att med modern teknik bara vidarebefordra information till gäldenären. Med tanke på att det här handlar om att stävja ett förbjudet handlande gentemot barn, som även efter 18-årsdagen kan förutsättas vara måttligt insatta i sina rättigheter, kan det ändå framstå som önskvärt att får möjligheter att undersöka åtminstone tveksamma fall. Regeringen bör låta utreda om det är lämpligt att vidta rätts- liga förändringar för att få till stånd en sådan förändring.42 42 roll i den summariska processen diskuteras på ett mer generellt plan i avsnitt Ökat stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet. 5.5.2Ändrade förbehållsbelopp vid löneutmätning En oro som bland annat framförts av och budget- och skuldrådgivare är att föräldrar med löneutmätning inte sällan har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd. I flera kommuner har beslutat att bevilja extra bistånd för internetuppkoppling och fritidsaktiviteter för barn i familjer med försörjningsstöd, vilket kan vara svårare för barn i familjer med löneutmätning. Reglerna för anstånd vid löneutmätning är strikta, vilket innebär att barn till dessa föräldrar kan ha det sämre än barn som lever i familjer med försörjningsstöd. Löneutmätningsförfarandet fick sin nuvarande utformning genom en reform av utsökningsbalken . När förbehållsbelop- pet lades fast var en utgångspunkt att det skulle ligga på en högre nivå än för socialbidrag.43 gjorde Krono- fogdemyndigheten en jämförelse mellan normalbeloppet vid löne- utmätning och riksnormen för socialbidrag. Jämförelsen visar att skillnaderna är små, men att normalbeloppet ibland är någon pro- cent lägre istället för högre. Detta är särskilt anmärkningsvärt efter- som riksnormen är avpassad för ett kortvarigt biståndsbehov medan löneutmätning ofta pågår . Kronofog- demyndighetens egna slutsatser av jämförelsen var att systemet borde reformeras för att gäldenärerna skulle få en mindre betung- ande situation. Ett förlag till reform presenterades också.44 Utredningen delar bedömning att villkoren vid löneutmätning inte bör vara sämre än vid försörj- ningsstöd, snarare något bättre. Detta gäller i synnerhet för barn- familjer. Förslaget att förbättra villkoren för löneutmätning för barnfamiljer bör övervägas på nytt. 5.5.3Avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret45 för barn och ungdomar hade totalt 884 personer ett eller flera obetalda allmänna mål. Beloppsmässigt utgör skadestånd den största skuldposten för omyndiga. 43Kronofogdemyndigheten (2009). 44Kronofogdemyndigheten (2009). 45Solidariskt betalningsansvar är en förpliktelse för envar av flera att tillsammans med annan gemensamt ansvara för betalningen av en skuld. Vid krav från en borgenär är envar skyldig att betala hela skulden. Den eller de som betalar får regressrätt mot övriga medgäldenärer. samlade skulder obetalda skadestånd. av de skyldiga personerna bar ett solidariskt skadeståndsansvar.46 Det solidariska skadeståndsansvaret innebär att samtliga dömda gärningsmän blir gemensamt återbetalningsskyldiga. Betalningskravet kan riktas mot en av de dömda, som sedan får kräva de övriga på deras del av skulden. Motivet bakom det solidariska ansvaret är att den skade- lidande ska få sina pengar , oavsett vem som betalar. Problemet är dock att det ofta är svårt för den som ensam betalat att få tillbaka pengarna från de övriga skadeståndsskyldiga. Detta kan vara särskilt svårt när det gäller omyndiga gärningsmän, varför enskilda ungdomar riskerar att hamna i långvariga skuld- problem om de anstränger sig för att bli skuldfria. Den nuvarande rättsordningen motiveras ofta med rättvisear- gument. Den skadelidande har en utsatt position och bör ha möj- lighet att vända sig till vem som helst av dem som åsamkat honom eller henne skada.47 Men det är rimligen också svårt för unga som vill bli fria från sina skulder och sona sitt brott att förstå rättslogiken i att de också måste betala sina medbrottslingars skulder. Detta kan motverka ambitionen att hindra unga lagöverträdare att återfalla i brott. Och det slår orättvist mot de unga gärningsmän som faktiskt vill göra rätt för sig. Utredningen menar sammantaget att det finns skäl att avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret för barn . har lagt fram ett förslag till och Rådet om ett nytt betalkontodirektiv.48 I svensk rätt har en konsument rätt till ett konto som omfattas av den statliga insättningsgarantin om inte särskilda skäl talar emot det. Däremot finns ingen lagstiftning som medger konsumenter en absolut rätt till så kallade tilläggstjänster som till exempel debetkort eller tillgång till onlinebetalning med giro, även om tilläggstjänster som gör det möjligt att konsumenten ska kunna 47Barnombudsmannen och (2010). och skriver att detta är ett vanligt argument. Myndigheternas egen åsikt är dock att det solidariska skadeståndsansvaret är problematiskt och bör ses över. 48Europeiska kommissionen (2013). sköta uttag, överföringar och betalningar bör erbjudas konsumen- ten, enligt ett Allmänt råd från . Men direktivet innebär bland annat att medlemsstaterna ska utse minst en betaltjänstleverantör som ska erbjuda ett så kallat betal- konto med grundläggande funktioner till alla EU-medborgare. Förutom att det innefattar själva kontot så finns det i direktivet även krav på vilka tilläggstjänster som ska tillhandahållas med detta konto, till exempel betalkort och tillgång till online-betalningar. Direktivförslaget innehåller även ett förbud mot att koppla kontot till en kontokredit.49 Kontokortet som ska erbjudas EU-medbor- garna i samband med det grundläggande betalkontot är enligt direktivförslaget alltså ett debetkort. I har konstaterats att det finns individer som nekas tillgång till motsvarigheten till vad man i direktivet kallar ett grundläggande betalkonto till följd av att de har två eller flera betal- ningsanmärkningar. De får dyrare levnadsomkostnader eftersom de bland annat måste betala räkningar över disk. Utvecklingen mot ett alltmer kontantlöst samhälle gör det också viktigt att människor har rätt till betalkonto med grundläggande funktioner.50 Om förslaget blir verklighet innebär det alltså att alla EU- medborgare ska ha rätt till ett sådant konto. Det är positivt för många grupper, till exempel personer med betalningsanmärkningar eller personer med neuropsykiatriska sjukdomar som har svårt att hantera kreditkortens möjlighet till skuldsättning. Det finns dock inga skarpa förslag om att barn ska få tillgång till denna typ av konto. I en alltmer kontantlös ekonomi är det viktigt att även barn får möjlighet att handla utan att skuld- sätta sig. Utredningen menar därför att även barn bör få rätten att skaffa ett betalkonto enligt direktivets bestämmelser med till- hörande debetkort. Särskilt stor effekt som fostrande insats och stöd till föräldrar skulle en överenskommelse mellan banker, finansinstitut och handel ha om en gemensam standard för kort till barn kunde etableras. Förbudet att skuldsätta barn bör ta sig uttryck i att den enda betalning som i normal- fallet godtas från den som är under 18 är kontanta medel eller ett debetkort där det krävs att medel finns på kontot. Svenska banker med sin tradition av samarbete i tekniska frågor borde ha förutsättningar att komma överens om att i sina banksystem lägga till en obligatorisk uppgift som går att använda som ålderskontroll 49Regeringskansliet (2013). 50Regeringskansliet (2013). och som förhindrar faktura- och kreditbetalning. Detta skulle inte bara omöjliggöra kreditköp, utan också vara ett avgörande bidrag till att lära barn det grundläggande om pengar och pengars värde i kreditsamhällets tid. Flera studier visar att allt för många ungdomar har svaga kunskaper i privatekonomi och räknefärdighet. I en mindre studie av och Kronofogdemyndig- heten var det endast en fjärdedel som förstod skillnaden mellan ränta och amortering och endast fyra av tio kunde beräkna räntekostnaden för ett lån med given ränta. Hälften visste vad en betalningsanmärkning var. Även utländska studier bekräftar bristen på privatekonomiska kunskaper hos ungdomar. En amerikansk studie visar att ung- domar har liten förståelse för begrepp som ränta, inflation och riskspridning. Endast drygt en fjärdedel av deltagarna förstod och kunde förklara samtliga begrepp. De såg också att ungdomar med högre utbildning i större utsträckning förstod de privateko- nomiska begreppen. Familjebakgrund hade också ett stort för- klaringsvärde, där särskilt föräldrarnas utbildning hade en stor betydelse för ungdomarnas finansiella förmåga. Resultatet i ovan nämnde studie stämmer överens med resulta- ten från studie som undersökte kunskap- erna hos konsumenter i olika åldrar.52 I avsnittet om Kunskap och stöd ovan presenterade utredningen ett antal förslag för att förbättra kunskapsnivån hos allmänheten, ge- nom olika insatser för finansiell folkbildning och stärkt undervis- ning i skolan. Dessa insatser, i synnerhet insatserna i skolan, kom- mer att komma ungdomar till del. 51Kronofogdemyndigheten (2008b) 52Almenberg och Finocchiaro (2011). I föregående kapitel redovisade vi inom fyra områden de förslag vi menar bör ingå i en strategi mot överskuldsättning. De fyra områ- dena var Konsumentstöd genom lagstiftning och tillsyn, Kunskap och stöd, Svårt skuldsatta och Barn och ungdomar. I detta kapitel sorterar vi istället förslagen efter de förberedelser som ytterligare krävs för att förslagen ska kunna bli verklighet. Därefter analyserar vi vilka enskilda förslag som enligt vår uppfattning kan göra störst skillnad . Därtill överväger vi vilka finan- siella och andra konsekvenser som kan följa av förslagen utöver dem vi redan nämnt. Eftersom vårt uppdrag inte varit att formulera färdiga förslag, utan underlag till en strategi, blir vårt konsekvens- och finansie- ringsavsnitt mindre preciserat än vad som är brukligt. Mycket arbete återstår innan det blir meningsfullt med t.ex. preciserade kostnadsberäkningar. 6.1Förslagen indelade efter krav på förberedelser 6.1.1Förslag som kräver författningsstöd Många av våra förslag är av den karaktären att de kräver författ- ningsändringar som först måste beredas i vanlig ordning. Själva beredningen kräver givetvis resurser, liksom eventuella kostnader som beredningen leder fram till och som måste utredas närmare när varje förslag vidareutreds för sig. I många fall kommer förslagen dessutom att också leda till betydande vinster för såväl individer som samhället i stort. Förslag som kräver författningsstöd gäller: Föreskriftsrätt för och utifrån konsumentkreditlagen för att till exempel ge god kredit- givningssed ett tydligare och mera obligatoriskt innehåll Utvärdering av det önskvärda och möjliga i att kreditupplys- ningsföretag får ökade uppgifter om fakturaskulder, fordringar hos inkassoföretag, snabblån och studielån, något som skulle kunna förbättra kreditupplysningen. Det är ingen skillnad i kreditupplysningen mellan en person som haft en obetald räk- ning hos för verkställighet , men som är betald, och en person som har ett flertal inkassoärenden . Båda har så kallade betal- ningsanmärkningar, men deras ekonomiska förutsättningar skiljer sig kraftigt åt. Förändring och modernisering av ockerlagstiftningen i syfte att skapa realistiska möjligheter att tillämpa lagarna i praktiken och därmed påverka orimliga ränte- och betalningsvillkor. Stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet. Svårt skuldsatta gäldenärer som blir föremål för många ansökningar om fastställelse har ofta tappat överblicken över sin skuld- situation. Den omfattande handeln med förfallna fordringar kan också verka förvirrande och göra det svårt att minnas genom att gäldenären inte har kvar någon personlig och egenupplevd relation till borgenären. I den summariska processen är det gäldenären som själv måste invända mot giltigheten hos en fordran om han eller hon menar till exempel att en fordran är preskriberad därför att något preskriptionsavbrott inte gjorts inom föreskriven tid. Det skulle för många vara till stor hjälp om det var rutin att borgenärer när de ansöker om betalnings- föreläggande ska ange när och hur preskriptionsavbrott skett för fordringar som är äldre än preskriptionstiden för respektive fordringsslag. Det har hävdats att den administrativa bördan för inkassobolagen skulle bli orimligt stor. Inkassobolagen måste emellertid för att få driva in en fordran enligt god inkassosed veta att preskriptionsavbrott gjorts . Den omfattande handeln med förfallna fordringar och bevakningen av dem bygger rimligen redan i hög grad på automatiserad data- behandling, liksom mottagande hos och vidarebefordran av uppgifterna till gäldenären skulle ske automatiskt. Av administrativa skäl förordar vi också att vid ikraftträdande bara senaste preskriptionsavbrott ska behöva rapporteras för fordringar som är äldre än preskriptionstiden för respektive fordringsslag. Slutlig preskription av fordringar som inte betalats av fullt ut 15 år1 efter betalningsfastställelse och verkställighet. Insatsen syftar till lättnader för de evighetsgäldenärer som inte kommer ifråga för eller inte klarar av skuldsanering. Slutlig preskription har konsekvensen att borgenärerna förlorar rätten att driva in fordran, vilket också bör innebära att fordringarna måste skrivas av i borgenärens räkenskaper när de blir slutligt preskriberade. Detta kommer framför allt att påverka inkassobolag och eventu- ellt andra som handlar med osäkra fordringar.