sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gym- nasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbetsplatsförlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänstgöringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande omständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt Denna paragraf gäller inte för Denna paragraf gäller inte för skild utbildning för vuxna och särskild utbildning för vuxna. utbildning i svenska för invand- En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit För verksamhet som avses i24 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skol- enhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (2008:567). För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skol- enhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Barn som är bosatta i har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. barn som avses i 29 kap. 2 § barn som avses i 28 kap. 2 § dock samma rätt till utbildning dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. som skolpliktiga barn. Fritidshem ska erbjudas till och med vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem, om eleven inte på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem. Bestämmelser om öppen Bestämmelser om öppen fritidsverksamhet finns i 25 kap. fritidsverksamhet finns i 24 kap. Hemkommunen svarar för att en elev som ska erbjudas fritids- hem enligt bestämmelserna i detta kapitel och går i en sådan särskild utbildningsform som avses i 24 kap. erbjuds fritidshem. I dessa fall ska bestämmelserna i 4–10 §§ tillämpas. Hemkommunen svarar för att en elev som ska erbjudas fritidshem enligt bestämmelserna i detta kapitel och går i en sådan särskild utbildningsform som avses i 23 kap. erbjuds fritidshem. I dessa fall ska bestämmelserna i 4–10 §§ tillämpas. Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkes- verksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan eller i mot- svarande utbildning. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om ung- domar med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra ungdomar. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grund- läggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24–34 §§), 5 Senaste lydelse 2012:109. Kommunen får öka den fastställda omfattningen.77 – bestämmelser om betyg (24– – bestämmelser om betyg 31 §§), (35–42 §§), – bestämmelser om validering – bestämmelser om validering (32 och 33 §§), och (43 och 44 §§), och – bestämmelser om intyg – bestämmelser om intyg (34 och 35 §§). (45 och 46 §§), och huvudman (47–51 §§). Målet för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. De som fått minst utbildning ska prioriteras. Kommunerna ska tillhanda- hålla vuxenutbildning. Utbildningen ska tillhanda- hållas på grundläggande nivå och gymnasial nivå. Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kun- skaper i svenska språket. Utbild- ningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skriv- färdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. För varje kurs ska det finnas För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbild- en kursplan när det gäller utbild- ning på grundläggande nivå. ning på grundläggande nivå och i varje ämne ska det finnas en svenska för invandrare. ämnesplan när det gäller utbild- ämne ska det finnas en ämnes- ning på gymnasial nivå. plan när det gäller utbildning på Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner och gymnasie- poäng. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnes- planer inte ska finnas eller att gymnasiepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. Utbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 21 §. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. 6 Senaste lydelse 2012:109. att böcker och andra lärverktyg, att böcker och andra lärverktyg, som varje elev har för eget bruk som varje elev inom utbildning och får behålla som sin egen- på grundläggande eller gymnasial dom, ska anskaffas av eleverna nivå har för eget bruk och får själva eller erbjudas mot avgifter behålla som sin egendom, ska som högst motsvarar huvud- anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst Lärverktyg som används i utbildningen ska i övrigt till- används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kost- nad för eleverna. Eleverna inom utbildning i svenska för invandrare ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvud- mannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats. För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och omfattning av studierna. För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om 1.den enskildes utbildnings- mål och planerad omfattning av studierna, 2.annat som är av betydelse för planeringen av studierna, iförhållande till kunskapskraven för den eller de kurser eleven deltar i, 4.hur utbildningen anpassas efter elevens behov och förutsätt- ningar, 5. skälen för avbrott, utbild- ningens upphörande enligt 9 § andra stycket och byte av utbild- ningsanordnare, och 6. huruvida avbrott skett med samtycke av huvudmannen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Om elevens utbildning upphör enligt 9 § andra stycket eller avbryts, ska en enskild huvudman förvara den individuella studie- planen från den dag då utbildningen upphörde eller avbröts. Huvudmannen ska på begäran av en elev vars utbild- ning har upphört eller avbrutits enligt första stycket som anges där tillhandahålla en kopia av den individuella studie- planen. Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den vars utbildning på grundläggande nivå har upphört enligt andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Den vars utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 17–20 §§. Den vars utbildning på grund- läggande nivå har upphört enligt 9 § andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Den vars utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt 9 § andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Beslut om att på nytt bereda utbildning ska fattas av den huvudman som beslutade att utbildningen skulle upphöra. Om den huvudmannen inte längre bedriver vuxenutbild- ning, ska beslut om att på nytt bereda utbildning i stället fattas av hemkommunen. Om huvud- mannen inte är elevens hem- kommun, ska huvudmannen sända en kopia av sitt beslut att på nytt bereda eleven utbildning till hemkommunen. Den vars utbildning i svenska för invandrare har upphört enligt 9 § andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. Den som frivilligt avbrutit utbildningen i svenska för invandrare ska på nytt beredas sådan utbildning om huvud- mannen har samtyckt till avbrottet. Beslutet ska fattas av huvudmannen för den utbildning som avbrutits. Om huvud- mannen inte har samtyckt till avbrottet, ska personen på nytt beredas utbildning om det finns särskilda skäl för det. Beslut enligt första eller andra stycket ska fattas av huvudmannen för den utbildning som upphört eller avbrutits. Om den huvud- mannen inte längre bedriver utbildning i svenska för invand- rare, ska beslut om att på nytt bereda utbildning i stället fattas av hemkommunen. Om huvud- mannen inte är elevens hem- kommun, ska huvudmannen sända en kopia av sitt beslut om att på nytt bereda eleven utbildning till hemkommunen. En vuxen har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år då han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i , 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Den som har rätt att delta i Den som har rätt att delta i utbildning enligt första stycket utbildning enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbild- har rätt att delta i sådan utbild- ning även i en annan kommun ning såväl hos hemkommunen än hemkommunen, om utbild- som hos en enskild huvudman ningen tillhandahålls där. som tillhandahåller utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att rätt enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. gäller inte intagna i kriminal- gäller inte intagna i kriminal- Av 24 kap. 10 § Av 23 kap. 10 § ansvarar för deras utbildning. ansvarar för deras utbildning. En ansökan om att delta i En ansökan om att delta i nivå ska ges in till den sökandes nivå ska ges in till den sökandes tas emot till utbildningen, om de villkor som anges i 11 § är upp- Om en ansökan avser en utbildning som anordnas av en den sökande ska tas emot till annan huvudman, ska hem- En sökande ska tas emot till ansökan vidare till den huvud- utbildningen, om de villkor som Till ansökan ska ett anges i 11 § är uppfyllda. yttrande fogas där hemkommunen Hemkommunen ska se till att redovisar sin bedömning av om den en sökande som tagits emot till sökande uppfyller de villkor som anges i 11 §. Den huvudman som anordnar ansökan har kommit in till en utbildning beslutar om den sökande ska tas emot till utbild- som anordnas av en annan huvud- får ta emot den sökande, även om hemkommunen har bedömt att den sökande inte har rätt att delta i ansökan och sitt beslut vidare till Den huvudman som anordnar utbildning på grundläggande nivå ska anta den sökande till utbild- ningen. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan enligt 16 kap. 27 § men inte uppnått grund- läggande behörighet till högskolestudier har rätt att delta i utbild- ning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en sådan behörighet. Den som har rätt att delta i Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt första stycket har rätt att enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en delta i sådan utbildning hos annan kommun än sin hem- hemkommunen, en enskild huvud- kommun eller ett landsting om man som tillhandahåller utbild- utbildningen finns där och inte ningen eller ett landsting. erbjuds av hemkommunen. utbildningen i ett sådant fall sådant fall är hemkommunen anordnas av ett landsting, är skyldig att ersätta den mot- tagande kommunens kostnader. Bestämmelserna i 15 kap. 32 § ska tillämpas när det gäller ska tillämpas när det gäller ungdomar till och med första ungdomar till och med första kalenderhalvåret det år de fyller kalenderhalvåret det år de fyller En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket, men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om att behörighet enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. gäller inte intagna i kriminal- gäller inte intagna i kriminal- Av 24 kap. 10 § Av 23 kap. 10 § ansvarar för deras utbildning. ansvarar för deras utbildning En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbild- Om ansökan avser en utbild- ning som anordnas av en annan ning som anordnas av ett landsting skyndsamt sända ansökan vidare sända ansökan vidare till det till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas sökan ska fogas ett yttrande av ett yttrande av vilket det framgår vilket det framgår om hem- om hemkommunen åtar sig att kommunen åtar sig att svara för svara för kostnaderna för den kostnaderna för den sökandes yttrande behövs inte om det är inte om det är onödigt med onödigt med hänsyn till en hänsyn till en tidigare överens- Åtagande att svara för kost- Åtagande att svara för kost- naderna ska alltid lämnas om naderna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvud- Ett åtagande gäller även åtagande gäller även om den om den sökande därefter byter sökande därefter byter hem- eller en enskild huvudman Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå den sökande ska tas emot till beslutar om den sökande ska tas utbildning på gymnasial nivå. emot till utbildningen. Hemkommunen ska ta emot en Hemkommunen ska ta emot en sökande om de behörig- hetsvillkor som anges i 20 § är uppfyllda. En kommun ska ta emot en behörig sökande från en annan kommun och ett landsting ska ta emot en behörig sökande, om hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. sökande om de behörighetsvillkor som anges i 20 § är uppfyllda och om utbildningen ingår i kom- munens utbildningsutbud enligt 3 § tredje stycket. Om antalet platser är färre än antalet sökande får ett urval göras. En sökande ska tas emot till utbildningen trots att utbild- ningen inte ingår i utbildnings- utbudet, om den sökande med hänsyn till sina personliga för- hållanden har särskilda skäl att få delta i utbildningen. Hemkommunen ska se till att en sökande som har tagits emot till utbildning kan välja huvud- man för utbildningen efter det att ansökan har kommit in till kommunen. Om ansökan avser utbildning som anordnas av en enskild huvudman, ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan samt sitt beslut vidare till den huvud- mannen. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval bland sökande. Mottagande hos ett landsting Det landsting som anordnar utbildning på gymnasial nivå beslutar om den sökande ska tas emot till utbildning på gymnasial nivå. ska ta emot en sökande om 1.de behörighetsvillkor som anges i 20 § är uppfyllda, och 2.hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 27 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. vuxentbildning i svenska för invandrare Utbildning i svenska för invandrare ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Undervisningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. Huvudmannen ska med beak- tande av 25 och 26 §§ se till att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invand- rare kan kombineras med andra aktiviteter som – praktik, eller – annan utbildning. verka för att utbildning i svenska för invandrare kan bedrivas under tid för vilken eleven får ersättning enligt socialförsäk- ringsbalken på grund av sjukdom eller skada och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Utbildningen ska kunna kom- bineras med förvärvsarbete. Huvudmannen ska samråda med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorgani- sationen som arbetsgivaren är bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning. Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds dem som enligt 30 § har rätt att delta i utbildningen. Utbildning som anordnas av hemkommunen ska kunna påbörjas inom en månad från det att kommunen beslutat att personen ska tas emot till utbildningen. Utbildning som anordnas av en enskild huvudman ska kunna påbörjas inom en månad från det att huvudmannen fick del av hemkommunens beslut att per- sonen ska tas emot till utbild- ningen. Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invand- rare det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, och 2.saknar sådana grundlägg- ande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Den som har rätt att delta i utbildning enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning såväl hos hemkommunen som hos en enskild huvudman som till- handahåller utbildningen. En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i en kom- mun, men är bosatt i nära gränsen till och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har från och med andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller också rätt att delta i utbild- ning i svenska för invandrare. Den som har sådana kun- skaper i det danska eller norska språket att grundläggande svensk- undervisning inte kan anses nödvändig har inte rätt att delta i utbildningen. En ansökan om att delta i utbildning i svenska för invandrare ska ges in till den sökandes hem- kommun. Hemkommunen beslutar om den sökande ska tas emot till utbildning i svenska för invand- rare. En sökande ska tas emot till utbildningen, om de villkor som anges i 30 § är uppfyllda. Hemkommunens ska se till att en sökande kan välja huvudman efter det att ansökan har kommit in till kommunen. Om den sökande tagits emot till utbildning som anordnas av en enskild huvudman, ska hem- kommunen skyndsamt sända ansökan och sitt beslut vidare till den huvudmannen. Den sökande ska kunna påbörja utbildningen och senast inom en månad från det att huvudmannen fått ansökan. Den huvudman som anordnar utbildning i svenska för invandrare ska anta den sökande till utbild- ningen. vuxenutbildning med enskild huvudman Varje enskild huvudman för vuxenutbildning ska i sin verksamhet vara öppen för alla som har tagits emot till utbildningen. bidrag till en enskild huvudman för varje elev som hemkommunen har tagit emot till huvudmannens utbildning. Bidraget består av ett grund- belopp enligt 49 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 50 §. Grundbeloppet ska avse ersätt- ning för Grundbeloppet ska bestämmas på samma grunder som hem- kommunen tillämpar vid fördel- ning av resurser till sin egen kommunala vuxenutbildning. Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har särskilt kostnads- krävande behov. Den kommun där den enskilda huvudmannen bedriver sin utbild- ning har rätt till insyn i verk- samheten. Målet för den särskilda utbildningen för vuxna är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. De som fått minst utbildning ska prioriteras. Av 29 kap. 8 § följer att det Av 28 kap. 8 § följer att det som i denna lag sägs om personer som i denna lag sägs om personer med utvecklingsstörning ska gälla med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra vuxna. också för vissa andra vuxna. Första stycket gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 23 kap. 10 § framgår att Kriminal- vården ansvarar för deras utbild- ning. En vuxen med utvecklingsstörning har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge, och 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att rätt enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. Första stycket gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § framgår att Kriminal- vården ansvarar för deras utbild- ning. En vuxen med utvecklingsstörning är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon