sou · H1B335 · 2013-05-28 00:00:00 — i Simris och avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva namnet Fiddeli som ett av tre förnamn (avslogs beträffande samma barn även anmälan om förnamnet Mi). Lunds domkapitel ändrade inte beslutet såvitt avsåg förnamnet Fiddeli (förnamnet Mi godkändes dock). anförde i yttrande bl.a. följande: Den omständigheten att Fiddeli inte står upptaget bland kända för- namn i förnamnsboken av kan enligt vår åsikt knappast anföras som skäl att inte godkänna det som namn. Omkring hälften av de ca 80 000 olika namnen i förnamnsordboken har bara en bärare var, och många av dessa namn kunde i och för sig verka lika ovanliga som Fiddeli. Som namnbildning ansluter Fiddeli också relativt väl till tre- staviga kvinnonamn på betonat –li(e), t ex och , eller till typen , med betoning på första stavelsen. - - - Å andra sidan kan man inte bortse från möjligheten att Fiddeli som förnamn kan förknippas med ordets användning som en melodisk- rytmisk sekvens i vistexter eller andra musikaliska sammanhang. Många namn kan visserligen på samma sätt ge anledning till ordlekar och skämtsamheter, men namnet Fiddeli är så pass påfallande att det direkt inbjuder till skämt, som i olyckliga fall kan leda till obehag för bäraren. – Även om Fiddeli uppfyller flera av de språkliga krav som man kan ställa på ett förnamn, kan således inte oreserverat tillstyrka att Fiddeli godkänns som förnamn på en person som inte själv har uttalat sin önskan att bära namnet. Kammarrätten fann att Fiddeli inte kunde antas leda till obehag för bäraren och inte heller av andra skäl, såsom språkliga sådana, uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn, i följd varav under- instansernas beslut att inte godkänna namnet upphävdes. Kammarrätten i , dom i mål 6433-1985 Han (-) avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva förnamnen Han som tillägg till befintliga för- namn och anförde som skäl att namnen hade påtaglig efternamns- karaktär. Kammarrätten ändrade inte på det överklagade beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 2765-1985 S (-) i avslog en anmälan från för- äldrar om att deras son skulle förvärva S som ett av flera förnamn. lämnade anmälarnas besvär utan bifall, med hän- visning till att en bokstav inte är ett namn. Kammarrätten ändrade inte beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 2301-1987 (-) i avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva namnet som förnamn. Dom- kapitlet i lämnade överklagandet utan bifall med motivering att namnets religiösa användning kan leda till sådant obehag för bäraren som avses i 34 § namnlagen. Om namnet används som personnamn skulle det dessutom uppfattas som ett namn med efternamnskaraktär. Kammarrätten ändrade inte på det överklagade beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 947-1988 Mix (+) i avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva namnet Mix som förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall och anförde i beslutet bl.a. följande: Även om – enligt förnamnsboken av – Mix förekommer som förnamn för ett antal män, huvudsakligen födda kring sekel- skiftet, finner att detta förnamn kan tänkas leda till obehag för Er dotter. Kammarrätten gjorde en annan bedömning och fann att namnet Mix inte var ett så utpräglat mansnamn att det kunde antas leda till obehag när det bärs av en flicka. Inte heller kunde Mix i övrigt anses vara uppenbarligen olämpligt som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 3043-1988 (-) i , dom- kapitel samt kammarrätten avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva mansnamnet som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 1094-1988 (-) i församling, i samt kammarrätten fann alla att det uppenbarligen inte var lämpligt att en man skulle få anta kvinnonamnet som ytterligare för- namn. Kammarrätten i , dom i mål 5693-1988 Blomman (+) i avslog föräldrars anmälan om att deras son utöver skulle förvärva namnet Blomman som förnamn. fastställde det överklagade beslu- tet. I kammarrätten förelåg yttranden, i vilka PRV och Svenska språknämnden gjorde olika bedömningar vad gällde frågan om namnet kunde antas leda till obehag för bäraren. Enligt kammar- rätten saknades tillräckligt fog för att anta att namnet kunde leda till obehag för bäraren. Inte heller från språklig eller annan syn- punkt fann kammarrätten att förnamnet Blomman var uppenbart olämpligt och undanröjde därför avslagsbesluten. Kammarrätten i , dom i mål nr 6788-1987 Pixie (+) i avslog anmälan från för- äldrar om att deras dotter skulle förvärva namnet Pixie som för- namn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall med motiveringen att namnet möjligtvis kunde betraktas som smeknamn men att det var helt främmande för svensk namn- tradition och att det därför inte var lämpligt som förnamn. Kam- marrätten gjorde en annan bedömning och fann att det förhållandet att namnet var främmande för svensk namntradition inte innebar att namnet inte var lämpligt som förnamn. Då Pixie inte heller i övrigt kunde anses som uppenbart olämpligt som förnamn biföll kammarrätten överklagandet. Kammarrätten i , dom i mål nr 724-1989 Simon-Klippan (-) Genom anmälan till pastorsämbetet i begärde en förälder att hennes son skulle ges förnamnen Simon- Klippan Yoshi Sirrocco med som tilltalsnamn. avslog begäran såvitt avsåg namnet Klippan, som dels ansågs oförenligt med svensk förnamnstradition och dels antogs kunna leda till obehag för bäraren. i instämde i bedömningen samt tillade att i den mån namnet , som betyder klippa, föresvävat anmälaren, pastorsämbetet rimligen inte skulle ha några invändningar mot det namnet. I kammarrätten åberopade anmälaren att den sedan hade godkänt Blomman som förnamn (se ovan), men domstolen förklarade sig dela bedömning och ändrade inte beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 138-1988 (+) i avslog en mans anmälan om att få ändra sina befintliga förnamn Per till . Dom- kapitlet i avslog anmälarens klagomål under anförande att namnet över huvud taget inte associerade till ett mans- namn. Kammarrätten fann att namnet inte kunde anses uppen- barligen olämpligt som förnamn på en man och upphävde myndig- heternas beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 2041-1989 Varsanyi (+) i avslog anmälan från en person om att lägga till Varsanyi som ytterligare förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall och anförde som skäl att det framkommit att namnet bars av anmäla- rens make som mellannamn, att makens mor burit det som efter- namn och att namnet var ett efternamn i . Kammarrätten fann emellertid att namnet saknade efternamnskaraktär i och att namnet inte heller av annan anledning var uppenbart olämpligt som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 1919-1989 Halberstadt (-) i avslog en persons anmälan om att förvärva namnet Halberstadt som förnamn. dom- kapitel avslog överklagandet och anförde som grund att namnet hade påtaglig efternamnskaraktär. Kammarrätten, som delade dom- kapitlets bedömning, ändrade inte på det överklagade beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 5770-1989 AnnaCarin (+) i avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva namnet AnnaCarin som förnamn med motiveringen att stavningen av namnet inte var förenlig med Lunds domkapitel gjorde samma bedöm- ning. Kammarrätten fann emellertid att det förhållandet att stav- ningen inte överensstämde med svenskt stavningsskick inte innebar att AnnaCarin uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn. Något hinder mot att godkänna AnnaCarin som förnamn ansågs därför inte föreligga. Kammarrätten i , dom i mål nr 6885-1989 Hosianna (-) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva Hosianna som ett av tre förnamn. anförde att detta hebreiska ord använt som förnamnet lätt kan leda till obehag för bäraren och avslog över- klagandet. Kammarrätten delade bedömning och ändrade inte på det överklagade beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 5750-1989 (-) i , domkapitel samt kammarrätten fann alla att det uppenbarligen inte var lämpligt för en kvinna att som förnamn anta mansnamnet . Kammarrätten i , dom i mål nr 1641-1989 Coxe (+) avslog ansökan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva moderns efternamn som ogift, Coxe, som ett av tre förnamn på den grunden att namnet hade påtaglig efternamns- karaktär. PRV hävdade i yttrande att namnet inte var ägnat att upp- fattas som efternamn samt påtalade att domstolpraxis blivit mer liberal när det gällde att godkänna förnamn. Kammarrätten fann hinder ej föreligga mot att godkänna Coxe som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 878-1989 X (-) i avslog anmälan från föräldrar om ändring av deras sons förnamn från till med motiveringen att X är en bokstav och inget förnamn. I överklagande anförde föräldrarna att den önskade ändringen enbart innebar en ändrad stavning för att markera hur namnet ska uttalas. Lunds domkapitel lämnade överklagandet utan bifall. Kam- marrätten anförde att det även vid en anmälan om ändring av stav- ningen av ett förnamn bör ske en prövning om de grundläggande kraven i 34 § namnlagen är uppfyllda. Enligt kammarrättens mening kunde det vidare ifrågasättas om och X uttalas på sam- ma sätt. Även om uttalslikhet skulle anses föreligga fann kammar- rätten att användandet av en bokstav som förnamn inte framstod som tillfredsställande från allmän språklig och namnvårdande syn- punkt. Kammarrätten avslog sålunda sökandenas besvärstalan. Kammarrätten i , dom i mål nr 3039-1989 (+) avslog anmälan från föräldrar om att lägga till namnet till deras sons övriga förnamn. Beslutet moti- verades med att det inte är lämpligt med förkortningar av typen St. som förnamn. Kammarrätten ändrade beslutet och anförde i sina domskäl följande. Enligt kopia av barnets irländska födelseattest är dess namn (raderat efternamn). Kammarrätten finner att starka skäl talar för att barnet, som har anknytning till båda länderna, även i får bära samma namn. Att namnet , som här måste betraktas som ett enda namn, innehåller en i inte använd namnförkortning, bör med hänsyn till övriga omständigheter inte föranleda att det inte godkänns. Kammarrätten i , dom i mål nr 4771-1990 (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva namnet som förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall och anförde att , som är namnet på en seriefigur, är av den karaktären att det kan tänkas leda till obehag för barnet. Kammarrätten fann däremot att namnet inte av någon anledning kunde anses uppenbart olämpligt som förnamn och undanröjde myndigheternas beslut. Kammarrätten i , dom i mål nr 3841-1990 Witstryder (-) i avslog anmälan från en person om att lägga till Witstryder som ytterligare förnamn. i ändrade inte beslutet. Kammarrätten fann att namnet (som enligt anmälaren betydde vit kämpe på afrikaans) inte kunde bedömas väcka anstöt och inte heller antas leda till obehag för bäraren. Emellertid menade domstolen att namnet uppenbarligen inte var ägnat såsom förnamn och att det, inte minst på grund av apostro- fen, ur språkliga och andra namnvårdande synpunkter inte var till- fredsställande. Witstryder befanns därför vara uppenbarligen inte lämpligt som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 369-1991 (+) i avslog en vuxen persons anmälan om att lägga till Jazz till det redan befintliga för- namnet varigenom förnamnet skulle erhållas. Dom- kapitlet i stift lämnade överklagandet utan bifall. Kam- marrätten förklarade emellertid, utan närmare motivering, att hinder ej mötte enligt 34 § namnlagen att godkänna som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 7773-1990 Puma (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva namnet Puma som förnamn. Dom- kapitlet lämnade överklagandet utan bifall med motiveringen att namnet kunde komma att leda till obehag för bäraren. I kammar- rätten tillstyrkte bifall till anförda besvär och framhöll att den praxis som utvecklats vid bedömning av förnamns lämplighet för barn fick anses vara tämligen liberal. Riksskatte- verket kunde inte finna att Puma var mer ägnat att leda till obehag än redan godkända förnamn såsom Twilight, Pixie, , Fiddeli och Blomman. Kammarrätten fann inte någon grund för att vägra godkännande av förnamnet ifråga. Kammarrätten i , dom i mål nr 2654-1991 Månstråle (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras dotter skulle förvärva namnet Månstråle som förnamn. lämnade överklagandet utan bifall med motiveringen att namnet var av den karaktären att det kunde leda till obehag för barnet. Kammarrätten gjorde en annan bedömning och fann, mot bakgrund av Regeringsrättens godkännande av Twilight och som förnamn, att hinder inte kunde anses före- ligga mot att som förnamn godkänna Månstråle. Kammarrätten i , dom i mål nr 768-1990 Giesbrecht (+) avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva moderns efternamn Giesbrecht som ett av tre för- namn. Kammarrätten menade emellertid att namnet Giesbrecht i saknade påtaglig efternamnskaraktär och ansåg att hinder inte förelåg att godkänna det som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 5044-1989 (+) i avslog en förälders anmälan om att hennes son skulle förvärva namnet som ett av flera förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall med hänvisning till att namnet kunde antas leda till obehag för bäraren. Kammarrätten fann, mot bakgrund av den praxis som utvecklats bl.a. genom domar från Regeringsrätten där som för- namn godkänts Twilight och , att det inte kunde anses före- ligga hinder mot att godkänna som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 4411-1990 (-) godkände inte anmälan från föräldrar om att deras son skulle som ett av tre förnamn förvärva namnet , vilket namn var att anse som efternamn. Kammarrätten delade bedömning. Kammarrätten i , dom i mål nr 2649-1991 (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva namnet som förnamn. domkapitel lämnade överklagandet utan bifall med motivering att namnet var av den karaktären att det kunde leda till obehag för barnet och att det som ett geografiskt namn inte heller var lämpligt som förnamn. Kammarrätten fann att namnet inte kunde anses vara uppenbart olämpligt som förnamn och inte heller torde kunna väcka anstöt eller leda till obehag för bäraren. Enligt kammarrätten förelåg därför inte hinder mot att godkänna namnet som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 6850-1990 Solstråle (+) i avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva Solstråle som förnamn. Dom- kapitlet lämnade överklagandet utan bifall och anförde som skäl att namnet uppenbarligen var av den karaktären att det kunde leda till obehag för barnet. Kammarrätten fann med hänvisning till Rege- ringsrättens praxis att namnet Solstråle inte kunde anses vara uppenbart olämpligt som förnamn och att det inte heller torde väcka anstöt. Inte heller fann kammarrätten anledning att anta att namnet kunde leda till obehag för bäraren. Hinder mot att god- känna Solstråle som förnamn ansågs därför inte föreligga. Kammarrätten i , dom i mål nr 3285-1990 Proffe (+) i avslog anmälan från en person om att han och hans son skulle förvärva Proffe som förnamn. Kyrkobokföringsinspektören tillstyrkte bifall till överklagandet. uttalade att Proffe var ett helt konstruerat namn som inte kunde ses som ett smeknamn utgående från ett redan existe- rande förnamn. Namnet hade ingen som helst anknytning till svensk förnamnstradition och var enligt av den karak- tären att det kunde leda till obehag för den som bär det, i synnerhet när det gäller ett barn. lämnade därför överklagandet utan bifall. Kammarrätten gjorde en annan bedömning och fann inget hinder mot att godkänna Proffe som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 465-1992 HD (-) avslog en anmälan om byte av förnamnet till HD. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, fann att HD uppen- barligen inte var lämpligt som förnamn eftersom det var fråga om en bokstavskombination. Kammarrätten delade länsrättens bedöm- ning och ändrade inte på den överklagade domen. Kammarrätten i , dom i mål nr 8542-1991 (-) i avslog anmälan från en person om att få bära som förnamn. ändrade inte beslutet. Kammarrätten, som i likhet med myndig- heterna fann att namnet hade påtaglig karaktär av efternamn, lämnade överklagandet utan bifall. Kammarrätten i , dom i mål nr 6105-1992 (-) Sedan föräldrar anmält att deras dotter skulle ges förnamnen Pixie beslöt att inte god- känna de fyra sistnämnda namnen. Länsrätten ändrade inte beslutet. I kammarrätten anförde PRV i yttrande: Namnen förekommer redan som skyddade firmor, varumärken eller efternamn. Exempelvis finns , , som varu- märke och i företag och varumärke. Santani finns som efter- namn och hindrar varianter med dubbelstavning av n i slutledet. är dessutom, förmodligen som ett resultat av invandringen i landet, redan namn på minst fem pojkar. Kammarrätten fann, utan egen motivering, att de anmälda namnen inte var lämpliga som förnamn och avslog klagandenas yrkanden. Kammarrätten i , dom i mål nr 498-1991 T (-) i avslog anmälan från en förälder om att hans sons förnamn skulle ändras till T. Dom- kapitlet i fann med hänvisning till praxis att det önskade namnet uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn och avslog överklagandet. Kammarrätten ändrade inte beslutet. Kammarrätten i , dom i mål nr 13061-1992 /Lson (-) avslog föräldrars anmälan om att deras son skulle förvärva alternativt Lson som ett av tre förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, fann att de anmälda förkort- ningarna i stället för den fullständiga formen av namnet, patro- nymikonet , var uppenbart olämpliga som förnamn. Kam- marrätten delade länsrättens bedömning och ändrade inte den över- klagade domen. Kammarrätten i , dom i mål nr 7994-1992 Axl (+) godkände inte föräldrars anmälan om att deras son skulle förvärva förnamnet Axl. Länsrätten ändrade inte beslutet och anförde att Axl utgör en bokstavskombination som från språklig synpunkt inte kan anses tillfredsställande som förnamn. I kammarrätten anförde föräldrarna att Axl var ett internationellt välkänt namn, främst genom det amerikanska rockbandet n Roses och dess portalfigur Axl Roses framgångar. framhöll i yttrande bl.a. att namnet Åskar hade godkänts i ett fall som påminde om det förevarande samt menade att de invändningar av språklig art som kunde riktas mot namnformen Axl inte var till- räckliga för att underkänna det som förnamn. Svenska språk- nämnden uttryckte betänkligheter mot namnet eftersom det inte följde normala regler för förhållandet mellan stavning och uttal i svenskan. Enligt nämnden fanns därför en uppenbar risk att namn- bäraren i åtskilliga sammanhang blev tvungen att bok- stavera sitt namn. Kammarrätten instämde i nämndens betänklig- heter men ansåg likväl, mot bakgrund av Regeringsrättens upp- mjukning av praxis genom bl.a. godkännandet 1987 av Twilight som förnamn, att hinder inte mötte mot att godkänna Axl som för- namn. Målet visades därför åter till Lokala Skattekontoret för ny och skyndsam behandling. En av kammarrättens ledamöter var skiljaktig och ville inte ändra länsrättens avslagsbeslut. Kammarrätten i , dom i mål 4295-1992 (-) Sedan skattemyndigheten avslagit en persons anmälan om att som förnamn lägga till namnet anförde personen besvär och gjorde gällande att han hade två bröder som innehade namnet i förnamn. Länsrätten lämnade besvären utan bifall med hänvisning till att namnet hade påtaglig efternamnskaraktär. Rättens ordförande var skiljaktig och framhöll att klagandens bröder genom äldre bestämmelser förvärvat som förnamn. Bröderna var de enda som innehade namnet som förnamn medan 130 personer hade det som efternamn med denna stavning. Vid sådant förhållande var det enligt ordföranden inte uppenbart olämpligt att låta även klaganden få bära namnet som för- Kammarrätten fann emellertid i likhet med underinstanserna att hinder mot godkännande förelåg med hänsyn till namnets påtagliga efternamnskaraktär. Kammarrätten i , dom i mål nr 7160-1993 (+) avslog anmälan från en kvinna som ville lägga till namnet till sina övriga förnamn. Länsrätten anförde att är ett svenskt ortsnamn och att det inte finns registrerat som förnamn. Mot bakgrund härav fann länsrätten det anmälda namnet uppenbarligen olämpligt som förnamn. Kammarrätten fann emel- lertid att det inte fanns tillräckliga skäl för att inte godkänna namnet. Kammarrätten i , dom i mål nr 9141-1993 Blomsterblomma (-) avslog föräldrars anmälan om att deras dotter skulle förvärva namnet Blomsterblomma som ett av tre förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, anförde att namnet inte torde väcka anstöt och inte heller kunde antas leda till obehag för bäraren. Däremot ansågs namnet vara så främmande för svenskt namnbruk att det likväl uppenbarligen inte var lämpligt som för- namn. Kammarrätten delade länsrättens bedömning och ändrade inte den överklagade domen. Kammarrätten i , dom i mål nr 9355-1993 Snövit (-) avslog en förälders anmälan om att hennes dotter skulle förvärva namnet Snövit som ett av flera förnamn. avstyrkte bifall till kvinnans besvärstalan och anförde att Snövit som förnamn inte syntes vara förenligt med svensk förnamnstradition och att ett godkännande av detta namn skulle innebära att även namnkonstruktioner som Mästerkatten och Askungen måste godkännas. Länsrätten lämnade överklagandet utan bifall. Enligt länsrätten fanns det en påtaglig risk för att namnet skulle leda till obehag för dottern, eftersom det av naturliga skäl var förknippat med sagan om Snövit och inte tillhörde svensk förnamnstradition. Två nämndemän anmälde skiljaktig mening. Kammarrätten fann i likhet med läns- rätten att namnet var ett sådant namn som kunde antas leda till obehag för den som skulle bära det och lämnade därför över- klagandet utan bifall. Kammarrätten i , dom i mål nr 6292-1993 La (-) avslog en persons anmälan om att få ändra förnamn till La . Länsrätten, som inte ändrade beslutet, anförde att förnamnet La inte var förenligt med svenskt namnbruk, och fann, mot denna bakgrund och då La dels kunde återfinnas som del av svenskt och utländskt efternamn och dels fram- stod som en bestämd artikel, att namnet uppenbarligen inte var lämpligt som förnamn. Kammarrätten delade länsrättens bedöm- ning och ändrade inte på den överklagade domen. Kammarrätten i , dom i mål nr 6007-1993 Lakrits (-) avslog anmälan från föräldrar om att deras son skulle förvärva Lakrits som ett av två förnamn. Länsrätten, som inte ändrade beslutet, fann med följande motivering att Lakrits kunde leda till obehag för bäraren: Med lakrits avses vanligtvis torkad saft från roten av lakritsväxten, vilken används som sötsak, krydda och medicin. Med hänsyn till de associationer som lakrits härigenom kan medföra får det antas att namnet Lakrits kan leda till obehag för bäraren. I kammarrätten förelåg yttranden från och . fann med hänvisning till den liberalare praxis som utvecklats på området att namnet borde godtas. PRV framhöll i sitt yttrande att lakrits betecknar något som är kemiskt och har viss effekt samt brukar inmundigas och att ord med sådan betydelse inte är särskilt användbara och därför knappast förekommande som personnamn. PRV utgick från att namnet Lakrits skulle leda till obehag för bäraren i varje fall under uppväxtåren. På grund av sin betydelse var Lakrits därför uppenbarligen inte lämpligt som Kammarrätten instämde i de betänkligheter som PRV gett uttryck för och fann att hinder förelåg för att godkänna Lakrits som förnamn. Kammarrätten i , dom i mål nr 8432-1993 Te (+) avslog anmälan från en person om att ett av dennes befintliga förnamn, , skulle bytas ut mot Te. Läns- rätten, som inte ändrade beslutet, ansåg att Te med hänsyn till all- mänt språkbruk inte var lämpligt som förnamn. I kammarrätten avrådde från godkännande av namnet och på- visade likheten med det avgjorda mål där kammarrätten nekat godkännande av namnet Lakrits. PRV ansåg däremot att Te borde godkännas som förnamn, bl.a. mot bakgrund av att såväl T som Te redan fanns registrerade som förnamn. Kam- marrätten kom till samma slutsats och återförvisade, med ändring av länsrättens dom, målet till skattemyndigheten för ny behandling.