sou · H1B325 · 2013-04-09 00:00:00 — En annan slutsats är att flera av de regler som kan bedömas motverka ett längre arbetsliv är kvarlevor från den tid för många årtionden sedan när grunderna lades till de avtalade tjänstepension- erna. Dessa regler var ofta motiverade av dåtidens förhållanden på arbetsmarknaden och villkor för företagen. Även om avtalen regel- bundet ses över i förhandlingar har dessa regler levt kvar, även om förutsättningarna och värderingarna i samhället har förändrats påtaglig. Dessutom kan vissa pensionsförmåner innebära att arbets- tagaren har avstått löneutrymme eller accepterat andra villkor som kan regleras i andra avtal, vilket måste beaktas i en ny förhandling. Samtalen har också indikerat att det inte finns några grundläggande tekniska, juridiska eller finansiella hinder att justera många av de regler som kan motverka ett längre arbetsliv. Det finns i vissa fall kvarstående skillnader i bedömning av hur viktiga dessa regler är för utträdet från arbetslivet. Vissa egenskaper i de för- månsbestämda tjänstepensionerna anses dock mycket svåra att förändra. De samtal som påbörjats med arbetsmarknadens parter inom ramen för utredningens referensgrupp bör fortsätta. Gemensamma samtal bör föras tillsammans med arbetsmarknadens huvud- organisationer, så kallade trepartssamtalen, om tjänstepensionernas utformning och omställningen i arbetslivet. Syftet bör vara att tjänstepensioner i större utsträckning än ska uppmuntra till ett längre arbetsliv. Detta kan ske både genom större ekonomisk utbyte för de anställda att arbeta längre, ökade incitament hos arbetsgivarna att behålla dessa anställda och via en ändamålsenligt utformad information kring tjänstepensioner. 9.5.1Frågeställningar för fortsatta samtal Med utgångspunkt i analyserna i delbetänkandet och samtalen med representanter för arbetsmarknadens parter rekommenderar utredningen att bl.a. följande frågor behandlas i trepartssamtalen. Neutral och transparent information I flera tjänstepensionsavtal och i informationen om dem används uttryck som den normala pensionsåldern är . finns det i de flesta avtal ganska flexibla möjligheter att ta ut pensionen före eller efter . Forskningen visar tydligt att utformningen av informationen om pensionsalternativen (framing) i hög grad styr pensionerings- besluten.2 Nuvarande utformning av informationen om tjänste- pensionerna kan antas väsentligt bidra till att åtta av tio äldre fort- farande pensionerar sig eller tidigare, trots att den formella pensionsåldern har avskaffats i det allmänna inkomst- pensionssystemet. En normal pensionsålder underlättar administrationen och förenklar informationen för parterna och pensionsförvaltarna. Information som mer eller mindre direkt signalerar att nu är det för pension och som föreskriver vad som är normal pensions- 2 Se exempelvis . , , , : Framing Effects and Claiming Behavior. ålder bör dock ses över. Människor borde uppfatta utträdet från arbetslivet och övergången till pension som flexibel, mer självvald och inte påtvingad. I en neutral information kunde man sakligt beskriva de olika alternativ som finns för uttag av pension och de ekonomiska kon- sekvenserna av dessa. Det är önskvärt att visa de ekonomiska fördelarna av att skjuta upp uttaget av pension och fortsätta att arbeta. Sådana förändringar borde vara möjliga utan att förändra grunderna för de förmånsbestämda tjänstepensionerna. Neutral information innebär också att det tydligt framgår hur stor pensionen blir om den tas ut livslångt. I många fall redovisas det ekonomiska utfallet med kortare utbetalningstid för hela eller delar av tjänstepensionen. Inom vissa områden finns brister i transparens i fråga om vill- koren i tjänstepensionerna. Det kan ofta vara svårt för människor att få information om villkoren vid byte av anställning, , vid fortsatt arbete efter osv. Bättre information kan i sig underlätta valet för äldre om pensioneringstid respektive fort- satt arbete. I de flesta tjänstepensioner betalas pensionen ut automatiskt , om man inte ansöker om en annan utbetal- ningstidpunkt. Detta kan uppfattas som en kraftig signal från parterna på arbetsmarknaden om vad som ska anses vara en lämplig tidpunkt att sluta att arbeta. Automatisk pension är billig att administrera och enkel att informera om. Den anses också kunna minska den oro människor ofta känner för att vara tvungna att välja tidpunkt för pensionering. Givet av vad man vet om hur utformningen av valalternativ (choice design) påverkar beteenden, kan man anta att ett ansök- ningsförfarande, som baseras på en neutral information, kan minska andelen personer som väljer att sluta att arbeta . Tillsammans med andra likartade åtgärder kan detta vara ett effektivt sätt att inom tjänstepensionsavtalen bidra till ett längre arbetsliv utan att förändra avtalens grunder. Ökad flexibilitet att kombinera tjänstepension och arbete Inom vissa avtalsområden finns det begränsningar vad gäller möj- ligheten att uppbära tjänstepension och arbeta . Många kan tänka sig att arbeta längre om de bättre kan kombinera arbete och pension. Uttaget av tjänstepension är i de flesta fall oåterkalleligt. Utredningen är medveten om att detta kan bero på utformningen av de kvalitativa villkoren som gäller i 58 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, för att arbetsgivarens ska kunna göra avdrag för pensionsavsättningar. En särskild utredare har i uppdrag att kartlägga graden av konkurrensneutralitet i skattereglerna och de civilrättsliga reglerna för olika former av tjänstepensionssparande och föreslå hur reglerna kan göras mer neutrala (dir. 2012:22). Utredaren ska också göra en fullständig inventering av regler och praxis som gäller tjänstepension i syfte att identifiera i vilka avseenden regelsystemet är dels ofullständigt och oklart, dels onödigt betungande, samt lämna förslag till förändringar av reglerna. Utredaren ska särskilt granska 28 och 58 kap. IL. Uppdraget ska redovisas . Som framgår av kapitel 17 föreslår att åldersregeln i bestämmelserna i 58 kap. 10 och 24 §§ IL ska höjas. Pensions- åldersutredningen bedömer också att det finns anledning att ompröva och eventuell anpassa ytterligare bestämmelser i 28 och 58 kap. IL. I några avtal finns en högsta ålder för första uttag av tjänste- pension vilket skapar ekonomiska incitament att minska arbetets omfattning alternativt sluta arbeta vid den åldern. Frågan är om tjänstepensionerna i dessa avseende kunde göras mer lika den allmänna pensionen. I det allmänna pensionssystemet finns full flexibilitet att kombinera arbete och pensionsuttag. Den som kan och vill arbeta exempelvis deltid efter pensioneringen kan göra det. För de privat anställda tjänstemän som lämnar arbetslivet jämnas den resterande premien ut över hela för- säkringskollektivet. Denna regel utgör ett hinder för att utvidga möjligheterna att kombinera arbete med tjänstepension. Frågan är om inte bestämmelserna om kollektivt utbetalda , trots betydande svårigheter, kan modifieras i syfte att skapa flexiblare möjligheter för arbete och pension. Flexiblare regler för arbete efter pensionering medför en viss risk att fler äldre tar ut sin pension tidigare och minskar sitt arbets- Det ska då vägas mot den antagligen större risken att många äldre, som vill arbeta efter pensioneringen, avstår på grund av reglerna i tjänstepensionerna. Reducerad arbetstid före pensionering Inom vissa förmånsbaserade tjänstepensionsavtal är det oförmån- ligt ur tjänstepensionssynpunkt att minska arbetstiden närmast före pensioneringen, eftersom förmånen baseras på de sista lönerna. Reglerna för premieberäkning i de förmånsbestämda systemen skapar även svårigheter för bl.a. dem som skulle behöva byta till ett mindre krävande jobb, eftersom en ny arbetsgivare ofta tvingas ta över höga premieinbetalningar. I stället för att trappa ned ökar risken att man slutar helt och hållet. Möjligheter till en nedtrappning av arbetstiden kan bidra till ett längre arbetsliv och ökad livskvalitet bland äldre. På några avtalsområden finns specialbestämmelser som minskar problemen. Frågan är om sådana regler som underlättar för personer att byta arbetsuppgifter till mindre krävande eller trappa ned arbetstiden kan bli normalmodellen för de flesta avtal och om informationen kan ökas om dessa alternativ. I de flesta tjänstepensioner finns det vanligen ingen möjlighet att tjäna in pensionsrätt efter . Pensionen höjs dock om uttaget skjuts upp. I vissa fall kan dock särskilda avtal träffas mellan arbetsgivare och arbetstagaren om att premieinbetalningar ska fortsätta betalas in efter 65. Det finns stöd i forskningen att ekonomiska incitament vid sidan av pensionsregler och normer spelar en viktig roll för valet mellan att arbeta och gå i pension. Ett viktigt inslag i pensions- reformen var att göra det mer ekonomiskt lönsamt att fortsätta att arbeta. är det viktigt att beakta att slopade tjänste- pensionspremier kan minska arbetsgivarens kost- nader och positivt påverka efterfrågan på äldre arbetskraft. Frågan är om det, i stället för möjligheter till särskilda överens- kommelser i enskilda fall, i fler avtal kunde införas generella och enkla regler för den som vill arbeta längre att ansöka om att premierna fortsätter att betalas. Det är också viktigt att informa- tionen om sådana alternativ kan göras tydligare. Successivt sänkta för äldre anställda i de förmånsbestämda tjänstepensionerna Pensionspremierna för förmånsbestämda tjänstepensioner är vid en normal löneutveckling ofta progressiva i förhållande till den anställdes ålder och lön. Det innebär att lönekostnaderna kan vara betydande för en arbetsgivare som har relativt många äldre, väl- betalda anställda. De högre lönekostnaderna kan ge arbetsgivare incitament att erbjuda äldre anställda tidig pension för att ersätta dem med yngre. Typfallsberäkningar i delbetänkandet och underlagsrapporten visar som nämnts att arbetsgivarens incitament att erbjuda en anställd tjänstepension ökar dramatiskt vid vissa bestämda ålders- gränser. De förmånsbestämda tjänstepensionerna utgör långsiktiga avtal mellan arbetsgivare och anställda. Premien för äldre är beroende på en rad individuella faktorer, som den sammanlagda pensionstill- gången, tjänstetiden, de senaste lönerna och hur det är kvar till den normala pensionsåldern. Ju senare en lönehöjning kommer, desto högre belopp måste betalas för att finansiera den på förhand bestämda pensionsnivån. De åldersberoende premierna i de förmånsbestämda tjänste- pensionerna är inte lika enkla att förändra som exempelvis informa- tion, automatisk pensionering osv. Alternativet att låta yngre betala något högre för att reducera de äldres möter flera problem. Det kan uppfattas orättvist att yngre ska betala för att äldre ska få billigare om lönen höjs. De förmånsbestämda pensionerna avvecklas i flera system, och det kan uppfattas orimligt att omfördela mellan förmånsbestämda äldre avtal och premie- bestämda avtal. Det kan finnas åtskilliga andra juridiska, tekniska och administrativa komplikationer. innebär det betydande ekonomiska fördelar för yngre anställda om färre äldre pensionerar sig . Det förbättrar det all- männa pensionssystemets finansiella ställning och ökar resurserna i välfärden. Utredningen anser att olika alternativa lösningar för att minska de progressiva premierna för äldre och argumenten för och emot behöver granskas grundligt. Förmånligare regler vid fortsatt arbete Inom vissa avtalsområden har arbetstagarna avstått löneutrymme för att finansiera relativt generösa avtal om delpension. Det råder inte någon enighet i forskningen om delpensionslösningar bidrar till att öka antalet arbetade timmar bland äldre. Några utvärderingar av de avtalade delpensionerna har inte genomförts. Delpension har mindre konsekvenser för den allmänna ålderspensionen för hög- inkomsttagare på grund av intjänandetaket. Dessa individer har ett högre arbetskraftsdeltagande i högre åldrar. Det är rimligt att anta att majoriteten av de flesta höginkomsttagare skulle ha fortsatt att arbeta heltid i frånvaro av delpensionsförmånen. Utredningen bedömer att för- och nackdelar med deltidsarbete för äldre arbetstagare är bristfälligt belysta. Frågan är dock om det skulle vara möjligt att ersätta delpensionsavtal med t.ex. generösare omställningsvillkor, förmånligare regler vid fortsatt arbete samt minskade konsekvenser för tjänstepensioner av arbetstidsförkortning innan pensioneringen Den offentliga sektorns tjänstepensioner Utredningens analysbetänkande har visat att den offentliga sektorn har relativt generösa regler för tidig pensionering och att sektorn har en jämförelsevis hög andel anställda som pensioneras . Både inom det statliga och kommunala området finns avtalade möjligheter för äldre att minska sin arbetstid och erhålla en del- pension, om arbetsgivaren godkänner detta. Inom det statliga avtalet behåller delpensionären full pensionsrätt , dvs. som om man hade arbetat utan arbetstidsförkortning. Det finns inga veten- skapliga studier som visar att sådana delpensionsavtal ökar de äldres arbetsutbud. Anställda inom staten som är kan enligt Trygghets- avtalet beviljas pensionsersättning vid risk för friställning, eller om en annan person därmed kan behålla sin anställning. Ett liknande avtal finns för anställda i kommuner och landsting. utgår ofta utan att det ställs krav på den enskilde att söka arbete. Ersättningarna minskas om man får en arbetsinkomst. Tidigare undersökningar har visat att en ökande andel statligt anställda lämnar arbetslivet tidigt med pension.3 Andelen statligt anställda som efter utträdet från arbetslivet fick sin försörjning tryggad via avtalade förmåner var större än motsvarande andel inom övriga sektorer. Vid t.ex. var avtalad pension den största inkomstkällan för av de tidigare statligt anställda männen. Utredningens analyser visar att det framför allt är anställda inom offentlig sektor som lämnar arbetsmarknaden . Utredningen anser att det är en fel signal att den skattefinansi- erade sektorn har generösa avtal för och tillämpning vid tidig pensionering, som politiken eftersträvar ett längre arbets- liv. Den offentliga sektorn går ofta före i sina avtal, exempelvis genom att ordna bra villkor för anställda med barn. En fråga för fortsatta samtal om tjänstepensionerna är om den skattefinansi- erade sektorn också kan gå före genom att söka nå överens- kommelser om förändrade avtal som i högre grad underlättar och stimulerar ett längre arbetsliv, och i mindre grad stimulerar till tidiga permanenta utträden från arbetslivet. är det mera en regel än ett undantag att tjänstepensionen senast betalas ut från att den anställde fyller . Utredningens förhoppning är att de föreslagna samtalen med arbetsmarknadens parter och övriga förslag i detta betänkande sammantaget leder till sådana justeringar i gällande tjänstepensionssystem som underlättar ett mer flexibelt och längre arbetsliv. Skulle det emellertid visa sig att varken samtalen eller de föreslagna åtgärderna leder till ökad flexibilitet för de anställda bör det enligt utredningen övervägas ytterligare åtgärder. Utredningen anser att det i första hand bör prövas om inte de kvalitativa villkor i inkomstskattelagen som gäller för att arbetsgivaren ska kunna göra avdrag för pensions- avsättningar kan göras ännu mer ändamålsenliga än vad som före- slås i detta betänkande. Utredningen föreslår i kapitel 17 att åldersgränsen ska höjas till . 3 , : Tidiga pensionsavgångar från statliga myndigheter. ESS rapport 2006:1. I första hand bör det prövas om det i 28 och 58 kap. IL kan införas villkor som dels öppnar för en flexibel pensionsålder i berörda avtal, dels ger den anställde möjligheten att minska sitt pensionsuttag eller göra uppehåll i detta. Utredningens bedömning: Ökade resurser bör användas för att långsiktigt utveckla och förstärka informationen som riktas till personer som börjar närma sig den ålder då det förväntas att man ska gå i pension. En ny Internetportal bör byggas upp som kan bli den centrala punkten för information om längre arbetsliv och pensionering. informationsuppdrag bör utvidgas bl.a. med att återkommande följa upp med- borgarnas kunskaper om pensionssystemet och fördelarna med ett längre arbetsliv. bör utvecklas så att äldre kan beräkna hur de disponibla inkomsterna förändras i närtid och över vid olika val beträffande pensionering och fort- satt arbete. IFAU bör ges särskilda uppdrag och forsknings- resurser för att öka kunskaperna om hur pensionsinformation påverkar de äldres arbetsutbud. Informationen om pensionerna har flera syften.1 Ett viktigt mål är att medborgarna ska kunna fördela sin konsumtion över livet efter sina egna önskemål. Därför behövs information om hur stor den allmänna pensionen kan beräknas bli och hur mycket man kan vänta sig i tjänstepension. Medborgarna bör förstå grunderna i den allmänna inkomstpensionen, premiepensionen och tjänstepen- sionen och vart man kan vända sig för att få information och råd. Blivande pensionärer ska känna till hur man söker pension och andra pensionsförmåner. Andra mål är att pensionärer i stora drag ska förstå årliga förändringarna i pensionsnivån. 1 Se bl.a. : How much do people need to know about their pensions and what do they know. Pension Reform: Issues And For Non-Financial Defined Contribution. World bank 2006. Omvandlingen av pensionssystemet från förmånsbestämda till avgiftsbestämda pensioner flyttar över ett ökat ansvar på den enskilda för att pensionen ska bli rimlig och att risker i möjligaste mån minskas. Det ställer ökade krav på den information som myndig- heter och andra ska ge medborgarna. Men ju mer komplicerade pensionssystemen blir vad gäller möjligheterna att påverka genom olika val, och ju fler val som ska göras vad gäller arbete, sparande, placeringar m.m., desto mer besvärligt och tidskrävande är det för medborgarna att bygga upp en tillräcklig kunskap. anses i internationellt perspektiv ha en ambitiös informa- tionsverksamhet om pensioner. Informationen ges av myndigheter, arbetsgivare, fackliga organisationer, pensionsförvaltare, banker, försäkringsbolag m.fl. informationsuppdrag är brett. Myndig- heten ska inte bara informera om den allmänna pensionen och när- liggande förmåner. Den ska dessutom ge medborgarna goda möj- ligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den, dvs. inklusive tjänstepensioner och privat pensions- sparande. Ett viktigt mål är att alla ska få mer fullständiga prognoser över framtida pensioner. Myndigheten ska vidare skicka ut pensionsbesked med information om bl.a. den samlade pensions- behållningen. bedriver en omfattande informations- verksamhet. Information lämnas via telefon och brev av kund- service, genom besök på servicekontoren och vid särskilda informationsmöten. På myndighetens webbplats och i trycksaker finns fakta och underlag. Frågor kan också ställas direkt på servicekontoren. Den som behöver kan boka en informatör för ett föredrag exempelvis på arbetsplatsen. Myndigheten arrangerar också informationsmöten för blivande pensionärer. skickar ut 6,5 miljoner kuvert med årsbesked om den allmänna pensionen till alla arbets- tagare som tjänat in till svensk pension samt till pensionärer födda och . Myndigheten genomför också årliga informa- tionskampanjer för att få fler att göra en prognos för hela pensionen. På webbplatsen kan medborgarna få en mer full- ständig pensionsprognos. Denna informationsresurs drivs och utvecklas av Min Pension i som är ett dotterbolag till . finansieras gemen- samt av staten och pensionsbolagen. Uppgifterna om den allmänna pensionen hämtas från , medan uppgifter om tjänstepensioner och privata pensionssparande hämtas in från de pensionsinstitut som är anslutna. ingår cirka 98 pro- cent av det totala pensionskapitalet i underlaget till . Den kvarvarande delen är huvudsakligen de kommunala tjänste- pensionerna. Antalet registrerade användare på har ökat från 1 miljon till 1,7 miljoner personer. Tjänsten ger möjlighet att laborera med skilda pensionsåldrar och se hur de påverkar den totala pensionen. I myndighetens webbaserade Pensionslabb kan man se hur olika livsval och livshändelser påverkar den framtida pensionen. Genom typexempel illustreras hur pensionen påverkas av längre uppehåll i arbetet, längre arbete, arbetslöshet osv. Arbetsmarknadens parter bedriver också de en omfattande informationsverksamhet om pensioner. Parterna och medlems- förbund m.fl. anordnar utbildning, seminarier och sprider digital och tryckt information om både allmänna och avtalade pensioner. De verkar bl.a. för att sprida kunskaper om hur man aktivt kan välja förvaltare av sitt pensionssparande och bevaka sina förvaltnings- avgifter. De stora pensionsförvaltarna , , , AMF m.fl. till- handahåller omfattande information om grunderna för tjänste- pensionerna, alternativ i förvaltningen och hur pensionen kan tas ut. Årliga pensionsbesked skickas ut av flertalet förvaltare. Van- ligen ingår pensionsprognoser i dessa pensionsbesked. Informationen ges också via hemsidor och faktablad riktade till pensionssparare och pensionärer. Pensionsbolagens information regleras bl.a. i EU- direktiv och förskrifter från . Med de nya premiebestämda tjänstepensionerna kan arbets- tagarna välja var man vill placera hela eller delar av sitt pensions- sparande. Förvaltningen av och informationen om pensionsvalen handhas på flera avtalsområden av särskilda valcentraler, som exempelvis Fora, Collectum, Electum och Pensionsvalet. De stora bankerna och försäkringsbolagen har en omfattande informationsverksamhet på hemsidor, trycksaker, personlig rådgiv- ning och informationsmöten. En stor del av informationsverksam- heten utgör del av försäljningen. Den omfattar allt från olika spar- alternativ till hur allmänna och avtalade pensioner kan kompletteras med privat pensionssparande. De flesta skickar också ut årliga pensionsbesked. ger ut detaljerade jämförelser av olika valbara fondalternativ, och liknande information finns från privata aktörer på finansmarknaden. Svensk försäkring ger rekom- mendationer om vilken information som livbolagen ska ha i sina faktablad för traditionella livförsäkringsprodukter och fondförsäk- ringsprodukter. Detta kompletterar före- skrifter och allmänna råd. gör regelbundet olika uppföljningar av resultaten av informationsverksamheten. I myndighetens årsredo- visning konstateras att de flesta kunder är nöjda och att de får den hjälp de behöver vid olika kontakter.2 Myndigheten besvarar cirka 845 000 telefonsamtal, 124 000 brev och besöks av cirka 220 000 personer på servicekontoren. Ungefär 26 000 personer deltar vid informationsmöten. I eftermätningarna av kuvert följer myndigheten upp mottagande, läsning och förståelse av innehållet. Undersökningen som baseras på telefonintervjuer omfattar både pensionärer och icke-pensionärer. Resultaten visar att nästan alla pensionärer vet att de har fått ett kuvert och nio av tio öppnar kuvertet. Bland icke-pensionärer är det drygt nio av tio säger sig ha fått kuvertet och åtta av tio som fått det öppnar det. Av dem som har öppnat kuvertet har nio av tio också läst något i det. Två av tre upplever att innehållet är lätt att förstå. Andelen som tycker att innehållet är svårt att förstå har sjunkit och ligger nu på 10 pro- cent. En av fyra nya pensionssparare som öppnade det kuvertet har läst informationsfoldern om möjligheten att välja fonder. Fyra av tio nya pensionssparare av dem som har läst foldern säger att den ökat deras kunskaper om att välja fonder. Några systematiska uppföljningar som visar nyttan eller effekterna av användningen av görs inte. Som nämnts finns dock vissa basuppgifter, exempelvis om hur många användare det finns, hur ofta man använder websidan och hur nöjd man är med den service som erbjuds där. Kännedom om och förtroende för det samlade pensionssystemet mäts regelbundet. genomförs dock inte regelbundna uppföljningar av allmänhetens kunskaper om det allmänna pensionssystemet. Den senaste uppföljningen från dåvarande och gjordes 2009 2 Årsredovisning 2011.