sou · H1B313 · 2013-02-22 00:00:00 — Utredningens förslag om förbättrad statistik skapar dessutom förutsättningar för ökad kunskap på området. 13.2Integrations- och jämställdhetspolitiska konsekvenser Var tredje elev i en årskull, dvs. runt 30 000 elever , klarar inte att slutföra en gymnasieutbildning med grundläggande behörighet för vidare studier. Andelen avbrott skiljer sig mellan pojkar respektive flickor och mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund.2 Pojkar saknar i något högre grad än flickor behörighet till gymnasiet och nästan en fjärdedel av eleverna med utländsk bakgrund avslutar utan behörighet till studier på gymnasieskolan. Av de med utländsk bakgrund som har påbörjat gymnasiet 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd; Skr. 2009/10:53 En strategi för ungdomspolitiken. 2Den viktigaste förklaringen till att elever med utländsk bakgrund presterar sämre i skolan är dock inte föräldrarnas ursprung utan familjens socioekonomiska situation, dvs. att föräldrarna har i genomsnitt lägre utbildning, lägre inkomster och mindre kontakt med arbetsmarknaden än familjer med svenskfödda föräldrar Dock kvarstår dock en skillnad i benägenheten att t.ex. få ett slutbetyg från gymnasieskolan för de ungdomar som invandrat i äldre åldrar även då hänsyn tagits till föräldrarnas socioekonomiska situation ((2011) Integration – utrikes födda i gymnasieskolan, Integration: Rapport 4, ). Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande De unga som invandrat till i äldre åldrar har ännu större problem att fullfölja gymnasiet. Bara en bråkdel av de som kommit till i 16–har ett slutbetyg från gymnasieskolan.3 De unga som saknar gymnasieutbildning har betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden även på lång sikt. Att befinna sig utanför både utbildning och arbetsliv som ung vuxen ökar risken för en lång rad ofärdsproblem. Uppgiften att stödja de grupper som av olika anledningar avbryter eller aldrig påbörjar gymnasieutbildningen är central. En viktig åtgärd är att förbättra förutsättningarna för att elever med utländsk bakgrund får den hjälp och det stöd de behöver för att etablera sig på arbetsmarknaden eller stöd för att återgå till utbildning. För att kunna konkurrera på arbetsmarknaden krävs att de unga har en fullföljd gymnasieutbildning. Utredningens förslag bidrar till att uppfylla såväl de integrations-4 som jämställdhetspolitiska5 målen på tre sätt. För det första bidrar förslagen till att kommunernas arbete med ansvaret för de unga bedrivs på ett strukturerat sätt som därmed förväntas leda till en höjning av kvaliteten i kommunernas arbete. För det andra kommer kommunerna att få bättre verktyg till sitt förfogande. Kommunen ges bland annat förutsättningar att jobba förebyggande genom tillgång till tidigare information om otillåten frånvaro. För det tredje innebär utredningens förslag ett bredare utbud av statliga arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar i åldern 16–17. För de unga i åldersgruppen där utbildning inte är något aktuellt alternativ föreslås att Arbetsförmedlingens utbud av tidiga programinsatser förstärks. Bättre arbetsmarknadspolitiska insatser ökar möjligheterna till en gedigen kartläggning av individens behov och bakgrund och en förbättrad matchning mot såväl arbete som mot insatser. Sammantaget förväntas förslagen stärka förutsättningarna för att män och kvinnor samt unga med svenskrespektive utländsk bakgrund erbjuds ett individualiserat stöd på likvärdiga villkor. 3Statistiska centralbyrån (2011) Integration – utrikes födda i gymnasieskolan, Integration: Rapport 4, . 4Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (Regeringens skrivelse 2008/09:155 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration). 5Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (Regeringens skrivelse 2008/09:155 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration). Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande 13.3Samhällsekonomiska konsekvenser för offentlig sektor Utredningens förslag om fler statliga arbetsmarknadspolitiska insatser för unga i åldern 16–som saknar gymnasieutbildning medför på kort sikt ökade kostnader för staten. Förutom tillgång till fler tidiga insatser medför förslaget om utvecklingsersättning till unga i åldern 16–som deltar i arbetsmarknadspolitiska program ökade kostnader på kort sikt. Det finns flera direkta och indirekta kostnader för samhället avseende unga som varken arbetar eller studerar. Direkta kostnader för offentlig sektor är transfereringar till följd av arbetslöshet, sjukdom och ohälsa. Det uppstår också direkta kostnader för arbetsmarknadspolitiska och andra åtgärder. De indirekta kostnaderna består exempelvis av uteblivna skatteintäkter för stat och kommun samt kostnader till följd av brottslighet och socialt utanförskap. förväntas utredningens förslag leda till att fler unga utan gymnasieutbildning är i utbildning eller arbetar. Att fler unga förväntas återgå till utbildning ökar sannolikheten att fler kan etablera sig på arbetsmarknaden. Det kan leda till att fler personer deltar i arbetskraften. Fler individer i arbete leder till ökade skatteintäkter för stat och kommun. minskar den offentliga sektorns kostnader för transfereringar till följd av arbetslöshet och ohälsa. Även indirekta kostnader för kriminalitet och socialt utanförskap kan minska. För kommuner kan utredningens förslag innebära minskade framtida kostnader för försörjningsstöd samt minskade kostnader för kommunala sysselsättningsåtgärder. På kort sikt kan förslagen leda till högre kostnader för utbildning, dvs. om fler unga återgår till utbildning. 13.4Konsekvenser för det kommunala självstyret Utredningens förslag innebär ingen förändring i ansvarsförhållandet mellan stat och kommun. Däremot tydliggör förslagen det statliga ansvaret för arbetsmarknadspolitiken samt kommunernas ansvar för unga i åldern under som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande Gymnasieutbildning, studie- och yrkesvägledning, socialtjänst samt aktivitetsansvar för unga och som saknar gymnasieutbildning är kommunala ansvarsområden. Arbetsförmedlingen har ansvaret för den statliga arbetsmarknadspolitiska verksamheten för ungdomar . Den rådande uppgiftsfördelningen förändras inte med utredningens förslag. Antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar var cirka 19 2010.6 Analyser visar också att en stor andel av dessa var inaktiva . Att befinna sig utanför såväl arbete som studier har konsekvenser på lång sikt.7 Den som misslyckas i skolan riskerar att misslyckas även på andra områden. Även risken för att hamna i kriminalitet ökar. Betyg och inställning till brott anses vara två viktiga faktorer som uppvisat starka samband med egen brottslighet. Forskning visar att andelen ungdomar som begått många brott är överrepresenterade bland de med låga betyg.8 Utredningens förslag syftar sammanfattningsvis till att minska antalet unga som varken arbetar eller studerar. Unga ska med utredningens förslag få det stöd de behöver för att återgå till utbildning inom ramen för det kommunala aktivitetsansvaret eller med stöd av Arbetsförmedlingen öka sina förutsättningar för att komma in på arbetsmarknaden. För att fånga upp de ungdomar som av olika anledningar varken arbetar eller studerar krävs ett intensivt motivationsarbete och en samverkan mellan olika aktörer. Utredningens förslag gynnar ett sådant arbete. Färre unga som varken arbetar eller studerar antas minska risken för att unga hamnar i kriminalitet. 13.6Konsekvenser för personlig integritet Utredningen föreslår att det införs en nationell uppföljning avseende de ungdomar som omfattas av skollagens ansvar för icke skolpliktiga ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Den nationella uppföljningen och analysen ska baseras på de register 6Enligt Unga i arbetslivets beräkningsmetod. 7Socialstyrelsen (2006) Social Rapport 2006, . 8Brottsförebyggande rådet (2006) Ungdomar och brott 1995–2005, Rapport 2006:7, . Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande som kommunerna ska föra. Syftet med att införa ett nationellt register är främst att dataunderlaget ska kunna generera ny systematisk och rikstäckande kunskap om målgruppen. Uppgifterna som samlas in syftar också till att såväl staten som kommunerna ska få bättre överblick över hur arbetet med ansvaret för målgruppen fullföljs. Sammantaget syftar utredningens förslag på detta område till att skapa förutsättningar för en högre kvalitet i statens och kommunernas arbete med de unga som omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Härigenom ökar också möjligheterna att erbjuda de unga insatser som hjälper dem vidare ut till studier och arbetsliv. De uppgifter som utredningen föreslås samlas in finns i huvudsak redan reglerade i registerförfattningar. Exempelvis kan hemkommuner samla uppgifter om de unga som omfattas av kommunens ansvar för icke skolpliktiga elever.9 I detta fall har insamlingen av uppgifterna redan bedömts vara förenliga med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. De tillägg till gällande författningar som utredningen föreslår bedöms inte heller vara av sådan karaktär att den enskilde kan lida men av att de sprids i kontrollerade former. Att uppgifterna föreslås regleras i registerförfattningar syftar också till att stärka skyddet för den enskilde. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen inte påverkar skyddet för den personliga integriteten negativt. 13.7Övriga konsekvensanalyser enligt kommittéförordningen Utredningens förslag bedöms i allt väsentligt sakna betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Vidare är förslagen generella för hela landet. De bedöms därför inte få direkta regionalpolitiska konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. 9 Förordningen (2006:39) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga elever. Förslagens övriga konsekvenser och ikraftträdande Utredningens förslag: Samtliga föreslagna författningsförändringar ska träda i kraft . Övergångsbestämmelser behövs inte. De föreslagna författningsändringarna ska enligt utredningen träda i kraft . Ett lämpligt datum med hänsyn till tidsplanen för det fortsatta beredningsarbetet är därför . Utredningen bedömer att det inte behövs övergångsbestämmelser med anledning av författningsförslagen. 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen motsvarar i huvudsak 29 kap. 9 § skollagen (2010:800). Paragrafen har flyttats i syfte att ge den en mer central och naturlig placering i lagstiftningen. Paragrafen har ändrats i syfte att förtydliga kommunens ansvar för icke skolpliktiga ungdomar. Förslagen behandlas i kapitlen 7 och 10. I första stycket har tillägg gjorts i syfte att tydliggöra att hemkommunen ska arbeta aktivt för att fullgöra sitt ansvar. Kommunen ska kontinuerligt och på ett strukturerat sätt söka upp och hålla sig informerad om hur de aktuella ungdomarna är sysselsatta. Kommunen ska också inom ramen för sitt ansvar se till att den unge erbjuds lämpliga individuella åtgärder. De åtgärder som erbjuds kan antas variera mycket beroende på varje enskild ungdoms behov och förutsättningar. Även om det i de flesta fall torde vara kommunen själv som erbjuder insatsen bör det vara möjligt för även andra aktörer, t.ex. Arbetsförmedlingen, att erbjuda och genomföra insatser. I stycket betonas också att de insatser som sätts in i första hand ska syfta till att motivera den unge att återuppta sin utbildning. Vidare anges att kommunens insatser ska dokumenteras skriftligt. Detta ska ses som en konsekvens av det förtydligade kravet på att kommunens arbete ska bedrivas kontinuerligt och strukturerat. Enligt andra stycket ska kommunen föra ett register över de ungdomar som omfattas av första stycket. I anslutning till detta föreslås också kommunerna få en utvidgad rätt att behandla personuppgifter med stöd av förordningen (2006:39) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga ungdomar, se 14.5. I tredje stycket anges att hemkommunen, i de fall då den unge inte kan motiveras till att fortsätta sina studier, ska se till att den unge kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen. Begreppet se till har här använts i syfte att betona att kommunen ska ha ett ansvar att aktivt se till att den unge kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen. Det är dock inte möjligt att i författningstext närmare ange vilka typer av insatser det kan handla om. I fjärde stycket görs en uppräkning över grupper som inte ingår i kommunens ansvar. Femte stycket innehåller bemyndigande att utfärda föreskrifter om behandling av personuppgifter. Paragrafen har ändrats i syfte att hemkommunen i ett tidigare skede än ska få information om frånvaro när eleven går i gymnasieskola hos en annan huvudman än hemkommunen. Förutom när elev börjar eller slutar ska hemkommunen nu också informeras när en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. En rimlig tolkning av begreppet betydande utsträckning i detta sammanhang är enligt utredningens uppfattning sådan otillåten frånvaro som ska rapporteras till () som grund för indragen studiehjälp. Förslaget behandlas i avsnitt 8.1. 14.2Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Paragrafen har ändrats för att betona vikten av att beslut om anpassad studiegång för en elev i de högre årskurserna syftar till att eleven fullföljer sin utbildning. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. 14.3Förslagen till förordningar om ändring i förordningarna (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall samt (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan Genom ändring i avsnittet i respektive läroplan har studie- och yrkesvägledningens funktion förtydligats genom att det anges att studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, särskilt ska uppmärksamma möjligheterna även för elever som riskerar att avbryta sin utbildning. Ändringarna föreslås i läroplanerna för skolformerna inom det obligatoriska skolväsendet med undantag för sameskolan, där eleverna bara går till och med årskurs 6. Förslaget behandlas i avsnitt 11.1. 14.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan 2.4Utbildningsval – arbete och samhällsliv På motsvarande sätt som för de obligatoriska skolformerna har det gjorts ett förtydligande i läroplanen med innebörden att personalen särskilt ska uppmärksamma situationen för elever som riskerar att avbryta sin utbildning. Förslaget behandlas i avsnitt 11.1. 14.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2006:39) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga ungdomar Paragrafen har ändrats genom att hänvisningen i första meningen görs till den föreslagna nya placeringen av bestämmelsen om kommunens ansvar för icke skolpliktiga ungdomar, se 14.1, samt genom att det i punkten 3 lagts till att kommunen även ska få behandla personuppgifter om tidpunkten för en individuell åtgärds upphörande samt orsaken till att den upphör. I punkten 3 har även termen kan inledas ersatts av inleds för att förtydliga att det viktiga i sammanhanget är när insatsen i praktiken inleds. Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Paragrafen har ändrats så att gallring får ske senast vid utgången av det kalenderår då den registrerade fyller . Syftet med att förlänga den tid de unga kan finnas i registret är att möjliggöra relevant uppföljning. Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. 14.6Förslaget till förordning om ändring i förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Paragrafen har ändrats så att arbetsmarknadspolitiska program enligt förordningen även ska kunna vara tillgängliga för ungdomar i åldern 16–. En ny punkt 6 har lagts till där det anges att kravet enligt 8 § första stycket på att den som anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program ska ha fyllt inte heller gäller för personer som är 16–och omfattas av aktivitetsansvaret enligt skollagen. De personer som är och omfattas av aktivitetsansvaret kan anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program enligt förordningen med stöd av punkten 5. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. 14.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Bestämmelsen har ändrats för att möjliggöra att utvecklingsersättning ska kunna lämna även till ungdomar i åldern 16–. I första punkten har de som omfattas av den av utredningen föreslagna nya 9 § 6 förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, se 14.6, lagts till som ny grupp till vilken utvecklingsersättning lämnas. I andra punkten har den nedre åldersgränsen för utvecklingsersättning sänkts från 18 till . Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. 14.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program Paragrafen har ändrats för att ge Arbetsförmedlingen ökade möjligheter att ingå överenskommelser med kommuner om aktiviteter och insatser. I tredje stycket har ett tillägg gjorts som innebär att Arbetsförmedlingen, vid sidan av insatser enligt förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, och förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar, nu får träffa överenskommelser med kommuner om aktiviteter och insatser även avseende de ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret. var överenskommelser om aktiviteter och insatser utanför jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar endast möjliga avseende nyanlända invandrare och unga med funktionshinder. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5. , A (2009) Den dubbla vanmaktens logik – En studie om långvarig arbetslöshet och socialbidragstagande bland unga vuxna, , , . Arbetsförmedlingen (2011) Arbetsförmedlingens återrapportering, Fördjupade analyser, , . Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Månadsrapport , . Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, Månadsrapport , . Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering – Kompletterande aktörer, . Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, , . Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens Återrapportering – Ungdomar, , . Arbetsförmedlingen (2012) Prognoser för utbetalningar –2016, Arbetsförmedlingens återrapportering , , . Bennmarker, H. m.fl. (2009) Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar, IFAU Rapport 2009:23. , J, , . (2011) The from Becoming a NEET statistic, , , . (2006) Ungdomar och brott 1995-2005, Rapport 2006:7, . , O. & , A. Ung och utanför I , S m.fl. (red.) (2011) Utanförskap, , : Dialogos. m.fl. (2012) EVALUERING AF UNGEPAKKE I I – De unges vej til ungdomsuddannelserne – uddannelsessystemets vej til de 95 pct, . (2011) Vad händer med studiebidraget om du skolkar? (2012) Fakta skolk, , sidan hämtad: . Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, . (2010) stad – Det kommunala uppföljningsansvaret, Revisionsrapport. (2011) kommun – Det kommunala uppföljningsansvaret, Revisionsrapport . (2011) – Granskning av det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar 16–, Revisionsrapport . (2011) Kommunens arbetsmarknadsarbete – Granskning utförd på uppdrag av kommunrevisorerna i , Revisionsrapport. (2012) – Granskning av det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar 16–, Revisionsrapport . () (2010) Guiding at-risk youth through learning to work – Lessons from across Europe, Research Paper No 3. (2012) Studiemotiverande folkhögskolekurs 2012, PM . (2011) Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, IFAU Rapport 2011:7. FoU i Väst/GR (2009) Att inte följa den förväntade vägen – En studie om ungdomar utanför gymnasieskolan och om det kommunala uppföljningsansvaret, Rapport 3:2009, . FoU Välfärd i (2008) Ung och – kartläggning av arbetet med unga i utanförskap i –2008, FOU-RAPPORT 2008:4. & Kassman, A. (2005) Longer-term labour Market Consequences of Economic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403-424. & Kassman, A. Unga vuxna utan känd sysselsättning – är det ett problem? I , J. (red.) (2007) – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning, : . konvention om barnets rättigheter (1989). (2012) med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, dnr. 06961-2011, , . , C (2011) Jobbgaranti för ungdomar – en utvärdering om garantin ökar deltagarnas chans att få ett jobb, Working Paper 2011:5, Arbetsförmedlingen. stad (2009) Ungdomar utanför gymnasiet – granskning av Stads kommunala uppföljningsansvar för ungdomar mellan 16–, Stadsrevisionen, . & Liljeberg, L. (2011) En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser, IFAU rapport 2011:1. Harkman, A., Mikkonen, M & S. Okeke (2010) En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Working Paper 2010:2, Arbetsförmedlingen. Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser, Rapport 2011:14, . & , I. (2009) Aktivering – arbetsmarknadspolitik och socialt arbete i förändring, : Liber. , , Usher T, Hillage J (2008) Activity and Learning Agreement Pilots – Programme Theory Evaluation: Incentivising Participation in Activity Agreements (Working Paper 1), Working Paper RW028, , Schools and Families, 2008. Kassman, A. & , E. Unga vuxna utanför både skola och arbetsliv – nya etableringsmönster eller början till social utslagning? I , J. & Thoursie, A. (red.) (2007) Ungas framtidsvägar. Möjligheter och utmaningar, . (2008) kommun – Uppföljningsansvar ungdomar 16–, Rapport. (2010) kommun – Uppföljningsansvar ungdomar upp till , Rapport. (2011) – Informationsansvar ungdomar 16–, revisionsrapport. Kunnskapsdepartementet (2012) , . (2008) Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken, IFAU Rapport 2008:13. & Sibbmark, K. (2010) Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar? IFAU Rapport 2010:22. Ministeriet for Børn og Undervisning (2012), Ungepakken, fokus-paa vejledningsomraadet/Ungepakken, sidan hämtad: , . , O. (2009) Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? Rapport till 2009/6, IFAU, och . (2004) Career Guidance and Public Policy – Bridging the Gap, . . m.fl. (2009) Ungdomars övergång från skola till arbetsliv – aktuella utmaningar och lokala erfarenheter, Meddelanden från 2009:1, . , J. m.fl. (2012) Ungas övergångar mellan skola och arbete – Förutsättningar, lokala strategier och åtgärder, . Plug in och län (2012) Det kommunala informationsansvaret, , i län och inom ramen för Projekt 2012, . (2012) /Yrken-A-O/Studie--och-yrkesvag- ledare, sidan hämtad: . (2006) Socialt arbete med arbetslösa, I Denvall, V. & B. (red. ), Nytta & fördärv: socialt arbete i kritisk belysning, : . Skolinspektionen (2009) Utbildning för nyanlända elever – rätten till en god utbildning i en trygg miljö, Övergripande granskningsrapport 2009:3, dnr. Skolinspektionen (2009) Skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i , Kvalitetsgranskning, rapport 2009:6, . Skolinspektionen (2010) Beslut efter tillsyn av kommun, dnr 43-2010:4135, . Skolinspektionen (2010) Beslut efter tillsyn av kommun, dnr 43-2010:402, .