sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Intresset är också i högsta grad internationellt och det finns därför gott om exempel på sådana försök till förutsägelser av bl.a. dagstidningens framtid. Den gemensamma utgångspunkten för sådana bedömningar är att det teknikskifte som pågår, från papperstidningar till digitala tidningssajter, kommer att innebära betydande förändringar för branschen. Det finns i huvudsak två olika synsätt när det gäller bedömningen av hur långt och snabbt teknikskiftet kommer att slå igenom. Enligt det ena synsättet är de förändringar som just nu pågår av så avgörande karaktär att frågan är om den tryckta dagstidningen i sin nuvarande form ska försvinna från marknaden, utan frågan är när. I en internationell studie har man redovisat en tidslinje för dagstidningarnas död i olika länder under åren 20172040.5 Av de faktorer som avgör var på tidslinjen ett land placeras är några globala och andra nationella. Till de globala hör tekniska förändringar och kostnaderna för att trycka pappers- tidningar, annonsutvecklingen, tillgången på öppna digitala platt- formar m.m. Till de nationella faktorerna hör utbyggnaden av bredbandsnät, konsumenternas vilja att betala för nyheter, tillgången på tidningsdistribution, statliga regleringar och stöd- system, allmän ekonomisk utveckling m.m. Utifrån dessa faktorer förutser studiens upphovsmän att den tryckta dagstidningens död kommer att infalla 2019 på , 2020 i , 2021 i , 2023 i och 2025 i , varvid det dock konstateras att detta inte är detsamma som slutet på tryckta nyheter, men de kommer att produceras i andra former . Slutrapport från (Ds 2013:19) s. 179 ff. /Newspaper Extinction Timeline.pdf Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Enligt ett annat synsätt är papperstidningens framtid inte lika ödesbestämd. De forskare som representerar den här linjen pekar i första hand på att den tekniska utvecklingen fortfarande har betydande begränsningar, i första hand när det gäller tidnings- företagens möjligheter att ta betalt för det redaktionella materialet i den digitala miljön. Flertalet konsumenter föredrar fortfarande att läsa sin tidning på papper, trots att upplagorna och reklam- investeringarna sjunker för den tryckta dagstidningen. En trolig utveckling enligt detta synsätt är därför att den negativa trenden kommer att plana ut och att intäkterna stabiliseras på en lägre nivå. kommer det att utvecklas nya och mer realistiska betalmodeller för de digitala dagstidningssajterna. För tidnings- företagen kommer det att uppstå en ny ekonomisk balanspunkt, där konsumenterna blir allt viktigare som intäktskälla medan beroendet av reklamintäkterna minskar.6 Det traditionella sättet att ta del av innehållet i en dagstidning har varit att prenumerera på en papperstidning eller att köpa lös- nummer, men så ser det inte ut längre. läses artiklar och annat tidningsmaterial på flera olika tekniska plattformar. Med en s.k. flerkanalspublicering finns tidningens innehåll att tillgå i såväl pappersform som på digitala nyhetssajter, mobilsajter, tv-kanaler och radiokanaler. En skillnad är dock att det i huvudsak har varit gratis att ta del av innehållet på andra plattformar än pappers- tidningen. Det statliga presstödet är i huvudsak inriktat på att främja den tryckta och prenumererade dagstidningen och därför har det i tidigare presspolitiska analyser av medielandskapet funnits ett starkt fokus på köp och läsning av papperstidningar. I kartläggning har ett bredare perspektiv anlagts och det innebär att läsningen på tidningssajter och nyhets- konsumtionen i olika medier också har inkluderats i analysen. Frågan är hur den tryckta och prenumererade dagstidningen står sig i den nya konkurrensen. Dagstidningsbranschen omfattar flera olika grupper av dags- tidningar och det presspolitiska intresset riktades länge mot lokala och regionala första- och andratidningar. 6 Se bl.a. forskaren . Picard, expert på massmedieekonomi: Dagstidningarna i det svenska medielandskapet mellan morgon- och kvällstidningar, flerdagars- och fådagars- tidningar, storstads- och landsortstidningar, prenumererade och lösnummerköpta tidningar samt mellan betaltidningar och gratis- tidningar. I detta avsnitt beskrivs dagspressens upplageutveckling totalt sett och inom olika tidningsgrupper, dagstidningsläsningens utveckling i hela befolkningen och i skilda grupper samt dagstidningens ställning i förhållande till andra massmedier, i första hand när det gäller hur människors nyhetskonsumtion fördelas totalt sett och mellan olika medier. till hela dagstidningsbranschen och befolkningen har pappers- tidningarnas betalade upplagor sjunkit . Det görs löpande mätningar av företaget () och beroende på vilken tidsperiod och vilka tidningar som inkluderas kan den procentuella minskningen variera något, men trenden är tydlig. Det finns även en etablerad bild av utvecklingen beskriven i svensk massmedieforskning.7 Forskningen visar att den samlade dagstidningsupplagan steg , men att den därefter har minskat stadigt. Minskningen sammanfaller dels med framväxten av internet, dels med gratistidningarnas utveckling och expansion. Det är inte innehållet som gör att en prenumerant tvekar över sin prenumeration, utan det är priset. Möjligheten att få samma information till betydligt lägre pris eller gratis är en viktig förklaring till att människor helt avstår från eller avbryter en tidningsprenumeration. När den samlade dagstidningsupplagan var som högst uppgick den till närmare 5 miljoner exemplar. , var motsvarande siffra cirka 3,5 miljoner, dvs. Trenden beskrivs av forskarna som relativt långsamt nedåtgående, med någon eller några procent . 7 Redovisningen av forskningsläget är i huvudsak hämtad från , och : Massmedier. Press, radio och tv i den digitala tidsåldern. Ekerlids förlag 2011. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet bedömningen var därvid att utvecklingen inte stannar upp men heller inte eskalerar till en högre takt. Det finns också en relativt tydlig bild av hur upplagorna har utvecklats för olika delar av tidningsbranschen. Den största minskningen har kvällspressen stått för. minskade dess samlade upplaga . har också drabbats av minskade upplagor. Minskningen har varit störst utanför de respektive storstäderna. Det har varit en medveten strategi från tidnings- företagens sida att höja prenumerationspriset för prenumeranter på landsorten. Konkurrensen från gratistidningarna har dock även gjort det svårt för morgontidningarna att behålla sina lokala upplagor. Även lokala och regionala morgontidningar har haft en långsiktig upplagenedgång. I gruppen med fådagarstidningar, som finns i hela landet, var upplageminskningen . Med hjälp av uppgifter från TS har det varit möjligt för kommittén att följa upplageutvecklingen för flertalet dagstidningar . En svårighet vid redovisningen är dock att upplagestatistiken från TS numera inte omfattar tre av landets större dagstidningar. valde 2010 att lämna samarbetet med TS, varefter tidningens upplaga mätts av företaget . Uppgifterna redovisas tillsammans med den dagliga räckvidden för tidningens alla kanaler.8 Genom att PwC använder en annan och strängare upplagedefinition blir deras resultat lägre än motsvarande mätningar av TS. Det gör att upplagenivåerna för inte är helt jämförbara med andra dagstidningars. meddelade även och att man inte längre ska använda TS för att mäta tidningarnas upplagor. För att bedöma utvecklingen för dessa tidningar har kommittén därför varit hänvisad till de räckviddsmätningar som redovisas senare i detta kapitel. I detta avsnitt beskrivs inledningsvis upplageutvecklingen på ett övergripande plan för hela dagstidningsbranschen, morgon- 8 PwC:s medieintyg redovisas på /sv/media/pwc-medieintyg.jhtml Dagstidningarna i det svenska medielandskapet tidningarna, kvällstidningarna och fådagarstidningarna. Därefter redovisas utvecklingen för enskilda dagstidningar inom grupperna morgontidningar i storstad, regionala förstatidningar, regionala flerdagarstidningar med driftsstöd samt fådagarstidningar. Två referenspunkter används för att bedöma utvecklingen. Den ena avser branschens sammanlagda upplageutveckling 20032011, medan den andra avser den årliga utvecklingen och 2011. Upplageutveckling på ett övergripande plan I tabell 3.1 redovisas upplageutvecklingen för branschen som helhet och för tre kategorier av dagstidningar: morgontidningar som kommer ut , kvällstidningar och fådagars- tidningar som kommer ut . Uppgifterna avser den årliga upplagan på vardagar exemplar. För att kunna redovisa den samlade upplageutvecklingen har upplaga hämtats från PwC:s medieintyg, trots att den uppgiften inte är helt jämförbar med övriga. Den bör dock kunna fungera som ett rimligt närmevärde i det här sammanhanget. Tabellen innehåller däremot inga uppgifter eftersom jämförbara upplagesiffror för tre stora dagstidningar saknas och uppgifterna därför inte blir jämförbara med övriga. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Källa: , Tidningsutgivarna: dagspress 2012. Fakta om marknad och medier. Av tabellen framgår att den samlade upplagan för dagspressen minskade . Det är därmed en första referenspunkt för den fortsatta redovisningen. Frågan är vilka delar av branschen som fördelar sig på olika sidor av detta genomsnitt. Gruppen med morgontidningar minskade successivt men den negativa utvecklingen är något mer begränsad än trenden för hela branschen. Utvecklingen för kvällspressens papperstidningar är fortsatt mer negativ än för branschen som helhet. Fådagarstidningarna avviker däremot från övriga tidningsgrupper genom att upplagorna har legat på en relativt stabil nivå. I kommande tabeller med upplageutvecklingen för enskilda dagstidningar redovisas i förekommande fall även uppgifter . Frågan är om utvecklingen har eskalerat eller planat ut. För att bedöma detta används den upplage- minskning som uppmättes för branschen som helhet som en andra referenspunkt. Med tillgängliga uppgifter från TS har det varit möjligt att följa upplageutvecklingen för gruppen kvällstidningar, exklusive , . Den statistiken visar på en fortsatt kraftig minskning . 9 I upplagesiffran för kvällstidningarna 2011 ingår att genomsnittliga upplaga för papperstidningen det året var 271 675 exemplar enligt PwC:s medieintyg. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Av PwC:s medieintyg för framgår också att tidningens betalda tryckta upplaga var lägre jämfört med motsvarande månad året innan. Den negativa utvecklingen för kvällspressens tryckta tidningar fortsätter alltså i en takt som kraftigt överstiger den minskning som uppmättes för branschen som helhet . Bland morgontidningarna är det sex stycken som har , eller som utgivningsort. Två av dessa, (SvD) och (SkD), har driftsstöd i form av ett extrastöd till storstadstidningar. De övriga tidningarna i tabell 3.2 är (DN), (GP), (SDS) och (DI). Uppgifterna avser tidningarnas upplagor på vardagar. Som redan redovisats saknas jämförbara uppgifter om DN och DI . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Alla storstadstidningar har drabbats av minskade upplagor , men variationen inom gruppen är stor. hade till och med en ökning av upplagan, men därefter har den minskat relativt mycket. och har totalt sett för perioden haft en mer begränsad minskning av upplagorna än branschen i sin helhet. och har haft en likartad negativ utveckling då upplagan minskat med cirka en femtedel för var och en av tidningarna. Den största minskningen har dock drabbat Sydsvenska Dagbladets lokala konkurrent i . har tappat tre av tio prenumerationer och det är betydligt mer än den genomsnittliga minskningen för dagspressen på . Ser man till utvecklingen visar upp- gifterna i tabell 3.2 på en relativt kraftig minskning av upplagorna för storstadstidningarna. sjönk upplagorna för dessa med mellan . Det är procenttal som överstiger riktpunkten på med råge, vilket kan vara ett tecken på att upplagornas nedgång är stabil utan har börjat eskalera. Den starka svenska traditionen av lokala och regionala dags- tidningar har länge för en framskjuten tätposition bland världens länder när det gäller sålda tidningsexemplar per 1 000 vuxna invånare. ligger på fjärde plats i och på sjunde plats globalt. Frågan är hur den generella upplageminskningen har drabbat dagstidningsbranschen utanför storstäderna. I tabell 3.3 redovisas utvecklingen för sex regionala första- tidningar: (HD), (UNT), (BT), (VLT), (JP) och (ÖP). De har valts ut för att representera de totalt cirka 30 regionala morgontidningar som ingår i den gruppen. i urvalet är förstatidningar på sina respektive utgivningsorter och ingen mottar driftsstöd. De är vidare hämtade från olika delar av landet och från olika tidningskoncerner. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Den bild som framträder är att även de regionala förstatidningarna har drabbats av betydande upplageminskningar , men skillnaderna är stora även i den här gruppen. Bland de redovisade tidningarna uppvisar en mer begränsad nedgång, medan , och har haft en likartad upplagenedgång som branschen i helhet. Två av tidningarna, och har haft en sämre utveckling än genomsnittet. När det gäller utvecklingen ligger genomsnittet för de redovisade tidningarnas nedgång på vilket är strax över referenspunkten på . Till gruppen av regionala dagstidningar hör även de tidningar som har en relativt låg täckningsgrad på sina utgivningsorter och som därför är berättigade till driftsstöd. Av de tolv dagstidningar som ingår i Pres(s)gruppen är elva mottagare av driftsstöd. Tio av dessa utkommer sex eller per vecka.10 De utgör därmed 10 Pres(s)gruppen är en sammanslutning av prenumererade socialdemokratiska tidningar: , Östran/Nyheterna, , , Folket, , Sydöstran, , Nya Samhället, Dagstidningarna i det svenska medielandskapet huvuddelen av de sammanlagt fjorton hög- och medelfrekventa dagstidningar som får allmänt driftsstöd under 2013.11 Även för denna grupp har sex tidningar valts ut för att beskriva upplageutvecklingen. Urvalet är gjort för att spegla situationen i olika delar av landet. De tidningar som mot denna bakgrund redovisas i tabell 3.4 är , (VF), (), Sydöstran (SÖ), Nya Samhället (DNS) och (FN). Uppgifterna i tabellen visar att tidningarna i Pres(s)gruppen generellt sett har drabbats hårdare av upplageminskningarna än branschen i helhet. Fem av tidningarna i urvalet har haft en större eller betydligt större nedgång än genomsnittet . har upplagetappet i snitt legat på , dvs. något över referenspunkten. En av tidningarna, Folket, minskade sin utgivningsfrekvens /vecka till /vecka (). 11 I kretsen av regionala flerdagarstidningar med driftsstöd ingår också sexdagarstidningarna och som får begränsat driftsstöd. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Av tabell 1 framgår att fådagarstidningarna som grupp avviker kraftigt från flerdagarstidningarna. Huvuddelen av dessa dags- tidningar kommer ut , oftast på relativt små utgivningsorter och med små upplagor. Det rör sig dock, som framgår av tabell 3.1, om en liten andel av dagstidningsbranschen som helhet. Av de cirka 90 dagstidningar som mottar driftsstöd har knappt 70 en lågfrekvent utgivning, varav cirka 40 är lokalt spridda.12 I denna grupp har det också tillkommit flera nya tidningar . För att beskriva utvecklingen i den här gruppen redovisas i tabell 3.5 upplagorna för de 5060 tidningar som har haft utgivning , för de 610 som har haft utgivning och för ett urval av fyra enskilda tidningar: tvådagarstidningarna samt endagstidningarna . De tre sistnämnda är mottagare av driftsstöd. 12 Uppgifterna presenterades av Tidningsgruppen Fådagarstidningarna vid kommitténs möte . Vid mötet redovisades också exempel från två av tidningsföretagen i gruppen, Ortstidningar i och Tidningar i . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Uppgifterna i tabell 3.5 visar på en relativt ojämn utveckling för de grupper av tidningar som kommer ut en eller , vilket sannolikt kan förklaras av att antalet tidningar varierar över åren och att det för tvådagarstidningarna handlar om en mycket liten tidningsgrupp. Utvecklingen för de enskilda tidningarna i tabellen är däremot mycket stabil och det är påfallande hur relativt lite upplagorna för dessa tidningar har påverkats av den allmänna nedgången i tidningsbranschen, även om det också i denna grupp finns exempel på minskade upplagor . Eftersom det rör sig om små upplagor ska man tolka procentuella förändringar med försiktighet, men det kan konstateras att dessa små och lokala papperstidningar tycks behålla och t.o.m. i vissa fall öka sina betalade upplagor. 3.3.2Läsning av dagstidningar på papper och sajter Mätningar av dagstidningsläsningens utbredning har traditionellt genomförts med hjälp av intervjuundersökningar. Därmed har det också varit möjligt att studera sambandet mellan tidningsläsningen och olika bakomliggande faktorer som ålder, kön, utbildningsnivå och bostadsort. Även sambandet mellan tidningsläsning och t.ex. politiskt intresse har studerats inom den samhällsvetenskapliga forskningen. Den tekniska utvecklingen har dock numera medfört nya metoder för att mäta läsningen av dagstidningar både på papper och på nätet. Begreppet räckvidd är etablerat i mediebranschen och avser procentandelen eller antalet individer i en grupp som har läst papperstidningen eller besökt tidningssajten . Läsning av olika typer av dagstidningar En central del av forskningen om medievanorna i handlar om hur stor andel av befolkningen som läser morgon- och kvällstidningar. Vartefter nya medier och ny teknik har tillkommit har mätningarna vidgats till att också omfatta trafik och läsning på tidningssajter. I tabell 3.6 redovisas utvecklingen för dessa olika varianter av tidningsläsning . Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Källa: Dagspresskollegiet: Läsvanestudien , SOM-institutet:Svenska trender 1986-2011. Av tabellen framgår att den traditionella läsningen av morgon- tidningar har minskat långsamt men . Den andel av befolkningen som läser morgontidningen på papper minst har sjunkit från . har läsningen av kvällstidningar på papper sjunkit kraftigt. Gratistidningsläsningen har däremot legat relativt stabilt, medan tidningsläsningen på sajter har ökat kraftigt, särskilt för kvällstidningarna som i högre grad kan läsas på nätet än på papper. Den övergripande bilden av tidningsläsningens utveckling för olika medier stämmer med andra ord väl överens med den upplageutveckling för olika medier som redovisats i det tidigare avsnittet. tappar både köpare och läsare. Det är dock fortfarande en majoritet som läser morgon- tidningen på papper. Det finns också ett tydligt mönster när det gäller vilka medborgargrupper som läser morgontidningen på det traditionella sättet. Forskningen visar att de grupper som är överrepresenterade är personer som är äldre, högutbildade och bostabila samt sådana som är politiskt intresserade och som tar del av nyheter i andra traditionella medier. De grupper som tvärtom är Dagstidningarna i det svenska medielandskapet underrepresenterade bland morgontidningsläsarna på papper är personer som är unga, lågutbildade, nyinflyttade, politiskt måttligt intresserade samt de som inte tar del av nyheter i andra traditionella medier. Ålder avgörande för dagstidningsläsning Bland de nämnda bakgrundsfaktorerna som har betydelse för läsningen av dagstidningar är det en som står ut och är viktigare än andra, nämligen ålder.13 I tabell 3.7 redovisas den andel av fyra åldersgrupper som läser morgontidningen på papper minst . Av tabellen framgår tre tydliga mönster. 1) Den yngre åldersgruppen läser morgontidningen i betydligt mindre grad än äldre åldersgrupper. 2) I samtliga åldersgrupper kan man se en tydlig minskning av läsningen. 3) Eftersom minskningen är större i den yngre åldersgruppen så ökar skillnaden mellan den yngsta och äldsta gruppen . var skillnaden , medan den var . Källa: Dagspresskollegiet: Läsvanestudien . 13 konstaterar i sin slutrapport (Ds 2013:19 s. 182) att skillnaden i mediekonsumtion mellan olika grupper ökar. Ett mönster som är särskilt tydligt är den ökade skillnaden i tidningsläsning mellan yngre och äldre. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet En central fråga i sammanhang där skillnader mellan olika ålders- grupper diskuteras är om den yngre generationen kommer att behålla sitt beteende när de blir äldre eller om de i stället kommer att ändra sina vanor vartefter och ta efter tidigare generationer. I det förstnämnda fallet talar man om en generationseffekt, medan det i det andra fallet handlar om en livscykeleffekt. Översatt till tidningsläsningen innebär en generationseffekt att den låga andelen tidningsläsare bland 1529-åringarna skulle finnas kvar när gruppen blir äldre. Om det i stället handlar om en livscykeleffekt kommer de yngre att börja konsumera dagstidningar som sina föräldrar när de blir äldre och sätter bo. Åldersskillnaderna i den svenska dagstidningsläsningen har länge uppfattats följa ett typiskt livscykelmönster, men statistiken tyder på att situationen håller på att ändras. Genom att följa fem generationer, från 80-talister till 40-talister, har forskarna vid vid kunnat jämföra nivån på tidningsläsningen vid samma ålder i respektive generation och har då kunnat identifiera tydliga skillnader. När 60-talisterna var var det som regelbundet läste morgontidningen på papper. Motsvarande uppgifter för 70- talisterna och 80-talisterna i mitten på 2000- talet är . Det var alltså en betydligt lägre andel i den yngsta generationen som läste morgontidningen på papper . Om detta mönster inte ändras kommer läsningen av morgontidningen på papper att minska kontinuerligt och mycket talar för att utvecklingen också kommer att eskalera. visar forskningen att läsningen av morgontidnings- sajter också skiljer sig åt mellan åldersgrupperna, men i huvudsak i omvänd riktning. Andelen som regelbundet läste en morgon- tidnings sajt 2009 var bland 1529-åringarna, bland 3049-åringarna och bland 5075- åringarna. Samma mönster finns i läsningen av kvällstidningarnas sajter. Bland de två yngsta åldersgrupperna var det 2009 som regelbundet läste dessa tidningar, medan motsvarande andel bland den äldre generationen var . Under förutsättning att även detta är exempel på ett generationsmönster kommer läsningen av både morgontidningarnas och kvälls- tidningarnas sajter att öka. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet Räckvidden för olika massmedier mäts av företaget inom ramen för en grupp undersökningar med samlingsnamnet ORVESTO®. I delundersökningen Orvesto Konsument mäter man räckvidderna för flera medier, som dagstidningar, etermedier, bio och utomhusreklam liksom olika bakgrundsvariabler som ålder och kön. Undersökningspopulationen är hela befolkningen i åldrarna och undersökningen genomförs . I varje omgång genomförs mellan 16 000 och 17 000 intervjuer. Begreppet räckvidd definieras i det här sammanhanget som läsning av ett genomsnittligt nummer av en viss tidning. Mätningarna röner ett stort intresse bland medieföretagen och resultaten redovisas utförligt i branschpressen. Utöver det presspolitiska intresset av att följa dagstidningarnas spridning, har den uppmätta räckvidden betydelse för prissättningen av tidningarnas annonsplatser. I branschen förs det också en diskussion om hur mätningarna i Orvesto ska avgränsas och kritik riktas även mot bristande tillförlitlighet i resultaten. Det finns alltså anledning att vara försiktig med att dra slutsatser av räckvidds- mätningarna. I den kartläggning som kommittén genomför är det dock i första hand den historiska trenden för räckvidderna som är intressant och i mindre grad nivåerna. I tabell 3.8 redovisas räckvidderna för de tre dagstidningar som inte längre ingår i de upplagemätningar som genomförs av TS, dvs. Tillsammans med får dessa tidningar representera pappersupplagorna för kvällstidningarna och storstädernas morgontidningar. Uppgifterna avser tidningarnas räckvidder på vardagar. Dagstidningarna i det svenska medielandskapet