sou · H1B326 · 2013-04-19 00:00:00 — Lokalsäkerheten kontrolleras ur ett barnperspektiv i samband med skyddsronder och fastighetstillsyn. När det gäller lokalernas utformning och utemiljöerna bedrivs ett kontinuerligt samarbete med . Vid allvarliga olyckor kommunicerar förskolechefen på kommunens förskolor med förvaltningskontoret. Någon sammanställning av olyckor och tillbud görs inte i kommunen. När en olycka har inträffat har det hänt att förskolor tagit kontakt med trots att någon anmälningsplikt inte gäller när förskolebarn skadats. I bor cirka 25 600 personer och där finns 24 förskolor. Samtliga förskolor har kommun som huvudman. En säkerhetsgrupp under kommunstyrelsen har till uppgift att samordna och utveckla säkerhetsarbetet i kommunen. I detta uppdrag ingår att leda, initiera och utveckla arbetet för en säker och trygg kommun i de olika verksamheterna. När det gäller förskolan mäter kommunen kvalitet utifrån läroplanens nationella mål för förskolan och har därutöver fem prioriterade områden där dock säkerhet inte finns med. Förskolans verksamhetsområde ligger under social- och utbildningsnämnden. Varje förskola har ett säkerhetsombud. Säkerhetsombudet ansvarar för att utföra kontroller enligt checklistor, dagliga ordningsrutiner, information till vikarier och nyanställda enligt utbildningsplan samt rapportering av brister till förskolechefen. All personal – även vikarier – har en grundutbildning i hjärt- och lungräddning och genomgår en brandutbildning. Säkerhetsombuden får en egen grundutbildning av räddningstjänsten och kommunens säkerhetschef. Objektsansvarig, dvs den lokala förskolechefen, får utbildning när hon eller han blir ansvarig samt fortbildning . Säkerhetsansvariga på kommunen arbetar med systematiskt brandskydds- och säkerhetsarbete samt riskanalyser av verksamheten. Till hjälp finns en av säkerhetsgruppen framarbetad säkerhetspärm. Säkerhetsronder på förskolorna genomförs av säkerhetsombudet och fastighetsägaren både inom- och utomhus. Barn och personal får regelbundna besök av räddningstjänsten och stöd för egenkontroll av brandskydd, utrymning, släckning, larm, livräddning och akut omhändertagande. Samtliga förskolor skickar in olycksfalls- och tillbudsrapporter regelbundet till koordinatorn för förskola på kommunen. Denne rapporterar vidare till nämnden och försäkringsbolaget samt ser till att åtgärder vidtas. sammanställer inte statistik för olyckor och tillbud i förskolan för att kunna mäta resultat eller effekt av sitt säkerhetsarbete. I kommun bor cirka 42 000 personer. Det finns 35 kommunala förskolor och 7 förskolor som drivs av enskild huvudman. Kommunen har en intern säkerhetsgrupp som leds av kommunchefen och består av representanter från samtliga kommunala förvaltningar. kommun, tillsammans med andra kommuner i västra , samarbetar med inom områdena krisberedskap och säkerhet. Bland annat informerar unga föräldrar om barnsäkerhet. All pedagogisk förskolepersonal erbjuds regelbundet utbildning i brandsäkerhet via räddningstjänsten samt hjärt- och lungräddning. Rutinerna för utbildning varierar dock mellan förskolorna, ibland är även vaktmästare och kökspersonal säkerhetsutbildad. Handlingsplaner för säkerhet finns på samtliga kommunala förskolor, dessa kan ha olika utformning. Barnskyddsronder genomförs tillsammans med barnen på alla förskolor. genomförs en enkätundersökning till både kommunala och fria förskolor om trygghet med alla femåringar i förskolan för att på ett pedagogiskt sätt uppmärksamma dem på trygghet och vad de ska tänka på. Förskolecheferna på de kommunala förskolorna registrerar alla olycksfall i ett IT-baserat verktyg. På kommunen sammanställs därefter statistik som följs upp en gång . Egen skadestatistik tas fram inom barnomsorgen. En kort sammanställning av statistiken för elevolycksfall på skola publiceras . Dessutom har varje enskild skola/förskola möjlighet att få tillgång till och följa upp sin egen statistik. I bor cirka 92 000 personer, varav drygt 5 000 är barn mellan ett och som går i någon av de 107 förskolor som finns i kommunen. 55 av dessa 107 förskolor drivs av enskild huvudman. I har politikerna beslutat om en utbildningspolitisk strategi. Strategin visar mål och viktiga riktlinjer för förskolan. Målen är maximal utveckling, stimulerande lärande,reellt inflytande, och trygg arbetsmiljö. Inom ramen för målet trygg arbetsmiljö finns riktlinjer om att det ska finnas regler för trygghet och trivsel på förskolan. Varje förskoleenhet ska ha egna regler för hur man skapar trygghet, arbetsro, ordning och trivsel samt se till att dessa efterlevs. Ansvaret för säkerhetsarbetet ligger på förskoleenheterna själva. Kultur- och utbildningsenheten följer upp säkerhetsarbetet på alla förskolor i kommunen oavsett om huvudmannen är enskild eller . Alla förskolor och annan pedagogisk omsorg i kan ansöka om att certifiera sin verksamhet som trygg och säker. För att bli utnämnd ska verksamheten kunna visa att det skadeförebyggande arbetet är en del av den dagliga verksamheten. är 70 av Nackas 107 förskolor certifierade. Handlingsplaner och rutiner för varje enskild förskola ska vara utarbetade och förankrade så att risksituationer undanröjs och olyckor undviks. Handlingsplaner och rutiner för säkerhetsarbetet ska finnas som visar verksamhetens egenkontroll, ansvar och befogenheter. Barnskyddsrond ska göras minst en gång per termin. All kommunanställd förskolepersonal måste vara introducerad i säkerhetsfrågorna. Utbildning i hjärt- och lungräddning ska ske kontinuerligt. Samtliga förskolor i uppmanas genomföra en så kallad barnskyddsrond minst en gång per termin. Förskolechefen ansvarar för att denna genomförs. Barnskyddsrondens checklista omfattar alla de lagstiftningar som en förskolechef bör ta hänsyn till avseende säkerheten för förskolebarn (se bilaga 4). Tillbud och skador ska dokumenteras och rapporteras till kommunen i en årlig sammanställning, detta gäller så väl kommunala förskolor som de med enskild huvudman. I finns dock ingen samlad statistik kring olyckor och tillbud för alla förskolor. har cirka 9 000 invånare. Det finns sex förskolor, samtliga kommunala. Initiativ till säkerhetsarbetet i förskolorna tas ofta av folkhälsoplaneraren, men det finns ingen strukturerad plan för hur förskolornas säkerhetsarbete ska se ut. Folkhälsoplaneraren har uppmuntrat till säkerhets- eller hälsodagar på förskolorna och skolorna i kommunen. Det kan innebära att genomföra en cykelhjälmskampanj, reflexkampanj eller som fokuserar på hur man ska uppföra sig i trafiken. All personal på förskolan är delaktig i det systematiska brandskyddsarbetet. Förskolechefen för varje förskolenhet, skyddsombudet och kommunens fastighetschef gör regelbunden fastighetsbesiktning på alla enheter. Utbildning i hjärt- och lungräddning ges till personalen , dock inte till vikarier. Förskolechefen är ansvarig för att det genomförs brandövning två till . Nyanställd personal måste gå igenom sin enhets säkerhetspärm direkt när han eller hon börjat arbeta på förskolan. Det sker en rapportering med skade- och tillbudsblanketter från förskolecheferna till personalchefen på kommunen, det finns en blankett för barn och en för vuxna. Personalchefen sammanställer rapporteringen, men det finns ingen statistik som gör underlaget mätbart. har cirka 52 500 invånare. Det finns 25 kommunala och 21 fristående förskolor med sammanlagt drygt 2 000 inskrivna barn. kommun har valt att inte särskilt certifiera förskolorna som trygga och säkra eftersom man menar förskolor inte ska kunna välja om de ska vara säkra och trygga. Det skadeförebyggande arbetet är integrerat i förskolans verksamhet och kopplas till läroplanen för förskolan och lokala styrdokument så som kommunfullmäktiges strategiska plan som uppdrar åt alla nämnders verksamheter att främja trygghet och förebygga skador. I finns även ett hälsopolitiskt råd som är ett beslutande råd under kommunstyrelsen bestående av politiker, kommunala tjänstemän och vårdchefer från hela regionen är en styrgrupp för arbetet utifrån WHO-certifieringen En säker och trygg kommun och hanterar strategiska säkerhetsfrågor i t.ex. förskola och skola. På förskolorna finns barnsäkerhetsombud som tillsammans med förskolechef ansvarar för att det genomförs årliga barnskyddsronder i förskolan. Kommunen genomför utbildning med barnskyddsombuden som därefter ska internutbilda sina kollegor. All pedagogisk personal får utbildning i hjärtlungräddning. Barnsäkerhetsombuden träffas för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte en gång per termin. Olyckor och tillbud ska rapporteras av all personal till förskolechefen och denne rapporterar vidare till barn- och utbildningsförvaltningen. tillhörde kommun de kommuner som hade flest olyckor och tillbud i landet, nu har kommunen färre olyckor än rikets snitt. När det gäller barn och unga är olyckorna betydligt färre än , men när det gäller barn har fortfarande något fler än rikets snitt. För att öka kunskapsnivån om säkerhet för barn vill man fortsätta satsa på riktade insatser till barn och familjer med utomnordisk bakgrund. Kommunen har även för avsikt att använda säkerhet som tema i föräldrastödsarbete på förskola och i samarbete med BVC. analyserar den data de fått in från förskolecheferna och föreslår åtgärder. Kommunen använder sig även av annan statistik om barns skador från och Transportstyrelsen. Pysslingen Förskolor och är ett av största friskoleföretag. Företaget startade och driver 93 förskolor i ett trettiotal kommuner. I förskolan är cirka 6 500 barn inskrivna. Samtliga av Pysslingens förskolechefer ansvarar för att en gång per termin genomföra en skyddsrond. Denna resulterar i en rapport och en åtgärdsplan som skickas till regionchefen och därefter följs upp. Pysslingen driver även cirka trettio skolor och har samma rutiner för skolornas rektorer som för förskolechefer när det gäller rapportering till huvudmannen vid olycka, diskriminering, trakasseri och kränkande behandling. Förskolechefen ansvarar för att alla i personalen känner till rutinerna för dokumentation och rapportering. Pysslingen har ett internt webb-system där en blankett fylls i och automatiskt skickas från förskolechef till regionchef och till PyssO, Pysslingsombudet, vars uppgift är att stödja förskolornas och skolornas främjande och förebyggande arbete gällande elevhälsa, särskilt stöd, likabehandling och kränkande behandling, genom exempelvis riktlinjer, utbildningar och intern information. Vid allvarliga incidenter ska förskolechefen även ta direktkontakt med sin regionchef. Det är förskolechefen som ansvarar för att händelsen utreds och att åtgärder vidtas på respektive förskola. Regionchefen följer upp händelser med förskolechef och PyssO sammanställer per termin företagsövergripande rapporter om diskriminering, barnolycksfall och kränkande behandling och återkopplar dessa till verksamheten. I finns en idéburen organisation som heter Prevention and Safety Promotion, Eurosafe. Eurosafe driver frågor för ökad säkerhet i samhället och arbetar nära den Europeiska kommissionen och WHO. Inom Eurosafe finns en särskild organisation för barnsäkerhetsfrågor, , . ECSA jämför olycksfrekvensen inom nio olika områden för barn i sin rapport 2012 baserat på uppgifter från 31 europeiska länder, bl.a. . De områden som är mest relevanta för förskolans verksamhet är olyckor vid promenad/gång, cykel-, vatten-, fall-, förgiftnings-, bränn- och kvävningsolyckor. Man jämför också de medverkande ländernas strategier för att förhindra barns olyckor genom ledarskap, strukturer och kapacitet. Syftet med arbetet är att få de deltagande länderna att bedriva ett medvetet arbete för att förhindra olyckor bland barn, bl.a. genom att tillämpa evidensbaserade metoder. I utarbetades en nationell strategi för förebyggande av olyckor som medför personskada 2009–2014, Ulykker i . Denna tar upp skadeförebyggande arbete generellt och framför allt behovet av ett tvärsektoriellt samarbete myndigheter och andra I är barn och äldre överrepresenterade när det gäller olyckor och tillbud. En norsk statlig utredning lade fram ett förslag till ny lag för den norska motsvarigheten till förskolan, Til barnas beste – Ny lovgivning for barnehagene (NOU 2012:1). Utredningen föreslår bl.a. att barnen ska ha rätt till en god fysisk och psykosocial miljö som främjar hälsa, trivsel och barnens lek-, omsorgs- och lärandemiljö. I finns rutiner för rapportering när det gäller olyckor och tillbud på skolor, men inte på förskolor. Utdanningsdirektoratet gav i uppdrag åt Dronning att kartlägga olyckor på förskolor. Det främsta målet var att få en översikt över antal och typ av skador på förskolan och över huruvida olyckshändelser rapporteras och följs upp. Ett annat viktigt mål var att se hur förskolan arbetar förebyggande i sitt säkerhetsarbete. I drivs av alla förskolor av enskild huvudman. av barn mellan är inskrivna på förskola. Inom ramen för kartläggningen gick en enkät ut till samtliga förskolor i . Svarsfrekvensen blev relativt låg (), varför högskolan valde att komplettera enkäten med telefonintervjuer med förskolechefer både från kommunala förskolor och enskilda huvudmän. I kartläggningen definieras olyckor i fyra kategorier med varierande allvarlighetsgrad. Två kategorier kräver första hjälpen och akutvård, medan de andra omfattar mindre allvarliga olyckor. Enligt den norska rapporten skadas pojkar oftare än flickor endast när det gäller mindre allvarliga olyckor. När det gäller allvarliga olyckor är pojkar och flickor i norska förskolor lika utsatta. Den norska kartläggningen utgår från de faktiska svar man fått genom enkät och intervjuer. Därefter har författarna gjort en uppskattning för att få en indikation på den nationella omfattningen. Utifrån dessa utgångspunkter stämmer följande av rapportens slutsatser överens med denna utrednings när det gäller nationell omfattning av olyckor, typ av skador och rapportering när det gäller barn på förskola: -De allra flesta skadas mindre allvarligt -De flesta skadorna orsakas av fall -De flesta förskolorna har någon rutin för rapportering, även de med enskild huvudman. Enligt den norska rapporten uppskattas cirka tio barn av hundra skadas i förskolan. Något som förvånade författarna var att fler mindre allvarliga olyckor sker i små förskolor än i de större. Rapporten antyder att detta kan ha ett samband med att mindre förskolor under vissa delar av dagen har en mindre personaltäthet och då blir mer sårbara. Författarna föreslår att kommunerna ska se till att förskolorna genom ett enkelt system ska kunna rapportera olyckor och tillbud till kommunerna och att kommunerna upprättar ett verktyg för uppföljning. Förslaget i den norska rapporten skiljer sig alltså från det som föreslås i denna utredning med ett rapporteringssystem för olyckor och tillbud på nationell nivå. Författarna i den norska utredningen föreslår även att fler utbildningar ska utarbetas när det säkerhetsfrågor för personal på förskola och att kommunen ska stå för kostnaderna när förskolepersonalen behöver fortbildas. Den norska rapporten understryker vikten av barnens rätt till utveckling och lek och att säkerhetsarbete inte får hämma barnens utveckling. 6Insatser för att förebygga olyckor och tillbud i förskolan 6.1Åtgärder för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Såsom framgår av kapitel 3 finns det tillsammans med skollagens bestämmelser ett flertal lagar som ska säkerställa att barnen har en god, säker och hälsosam lärandemiljö i förskolan. Det som i huvudsak skiljer barnen i förskolan från elever i övrig utbildning inom skolväsendet är att arbetsmiljölagen inte är tillämplig. Enligt direktiven ska utredningen analysera behovet av åtgärder som typiskt sett bör vidtas av kommuner och av enskilda huvudmän för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan. Utredningen anser att det finns ett behov av att utveckla det samlade arbetet för en trygg omsorg i förskolan och att lyfta fram säkerheten som en viktig del av detta. Alla stater som har undertecknat har åtagit sig att säkerställa att institutioner, tjänster och inrättningar som ansvarar för vård eller skydd av barn uppfyller av berörda myndigheter fastställda normer, särskilt vad gäller säkerhet, hälsa, personalens antal och lämplighet samt tillsyn (artikel 3.3). Barn är i allra högsta grad skyddsvärda. Även om ligger långt framme när det gäller barnsäkerhet i en internationell jämförelse, måste utgångspunkten vara varje barns rätt till en säker miljö. Hänsyn måste tas till att barn inte på samma sätt som vuxna kan bedöma risker i sin omgivning i förhållande till sina egna förmågor. Arbetet med miljö och säkerhet inom förskolan behöver utgå från barnens behov och förskolans uppdrag. Barn ska ha möjlighet att utforska och upptäcka den miljö de vistas i, det är en utgångspunkt i förskolans uppdrag och säkerhetsarbetet inom förskolan ska understödja detta. Även om utredningen inte haft till uppgift att ta ställning till om arbetsmiljölagen ska omfatta barnen i förskolan har utredningen strävat efter att föreslå en lösning som både innebär en ambitionshöjning och ett klarläggande när det gäller ansvar och tillsyn för barnens lärandemiljö i förskolan med fokus på säkerhet. Dessutom har syftet varit att ta fram ett förslag som på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt utgår från ett barnperspektiv jämfört med om arbetsmiljölagen utvidgats till att omfatta barnen. Utredningens bedömning är att det arbetsmiljöarbete som bedrivs för att säkerställa en god arbetsmiljö för personalen kan, men inte nödvändigtvis behöver, sammanfalla med barnens behov och intressen. Skollagen är den lag som styr utbildningen i förskolan. Lagstiftningen är uppbyggd med ett barnperspektiv och i all utbildning och verksamhet som berör barn enligt lagen ska barnens bästa vara utgångspunkten. Utredningen anser att det är lämpligt att utgå från skollagen vid analysen av vilka ytterligare åtgärder som behövs för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan. Även om det inte ingått i utredningens uppdrag att föreslå åtgärder inom andra områden än förskolan, är utredningens bedömning att det är lika viktigt att analysera behovet av åtgärder för ökad säkerhet för barn och elever i de delar av utbildningsväsendet som varken omfattas av utredningens förslag eller inte heller arbetsmiljölagen. Det gäller barn som är inskrivna i annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap skollagen och elever i fritidshem. Detta bör beaktas i kommande utvecklingsarbete inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. 6.1.2Behov av att förtydliga ansvaret för barnens säkerhet Enligt skollagen ska barnen i förskolan erbjudas en trygg omsorg i grupper med en lämplig sammansättning och storlek i en god miljö. Det ska finnas ändamålsenliga lokaler och utrustning för utbildningen. Det är huvudmannen som enligt skollagen har ansvaret för att utbildningen i förskolan genomförs i enlighet med skollagen, föreskrifter som meddelats med stöd av skollagen och bestäm- melser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Förskolechefen har sedan, enligt läroplanen för förskolan, ett särskilt ansvar för att förskolans lärandemiljö utformas så att barnen får tillgång till en bra miljö och material för utveckling och lärande. Av Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande (SOU 2003:127) framgår att bristande säkerhet har betydelse för barns utveckling. Bristande säkerhet och otrygghet begränsar ofta barns rörelsefrihet och möjlighet till lek. I den översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (SOU 2006:44) som gjordes tidigare framkom att det fanns vissa brister i tillsynen över bl.a. barnens hälsa och säkerhet i förskolan. Med anledning av detta infördes kravet på en god miljö. Vad en god miljö i förskolan innebär framgår dock inte närmare av skollagen eller dess förarbeten. Av förarbetena (se närmare avsnitt 3.2.3) framgår endast att bestämmelserna ska verka för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för barnen i förskolan. Frågan är om denna reglering är tillräcklig för att ge barnen möjlighet till utveckling och lärande i en utmanande och stimulerande men också säker miljö. Utredningen menar att förskolans utveckling mot att bli en del av skolväsendet, med allt tydligare krav på kvalitet, har främjat säkerheten och miljön för barnen. Det finns dock trots den positiva utvecklingen anledning att fortsätta arbeta för en utveckling av säkerheten. En översiktlig genomgång av ett antal av Skolinspektionens beslut efter tillsyn i förskolan visar att det finns flera exempel på kommuner som inte uppfyller kravet på att barngruppernas storlek och sammansättning ska vara lämpliga i förhållande till utbildningens uppdrag (jfr avsnitt 3.4.6). Det finns också exempel på att utemiljön inte uppfyller kraven på en god miljö samt att utbildningen bedrivs i lokaler som inte uppfyller kraven i skollagen. Enligt kommunerna är en bidragande faktor till dessa brister att de måste erbjuda alla barn plats i förskolan . Tillsynsbesluten visar också att det finns brister i kommunernas och enheternas systematiska kvalitetsarbete. Personalen uppger att det saknas tid avsatt för planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det finns liknande exempel från kommunernas tillsyn i fristående förskolor. Utredningen anser att de befintliga bestämmelserna i skollagen inte i tillräcklig grad visar på huvudmännens ansvar för att barnen, förutom i en god miljö, också vistas i en säker miljö. Mot bakgrund av de ovan beskrivna exemplen, kan det också finnas anledning att anta att säkerhetsfrågorna inte alltid får tillräcklig prioritet i huvudmännens och enheternas planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det framgår av de exempel som utredningen närmare beskriver i kapitel 5 att huvudmännen ofta har system för rapportering av olyckor och tillbud men att rapporterna sällan används eller läggs till grund för utveckling av säkerhetsarbetet. Utredningen uppfattar också att det finns en risk för att det övergripande ansvaret för barnens miljö inte är tillräckligt tydligt med hänsyn till att både miljö och säkerhet regleras i flera olika lagstiftningar där olika statliga och kommunala myndigheter har tillsynsansvar. Utredningen bedömer därför att det finns behov av att ytterligare klargöra att trygg omsorg och en god miljö även innebär ett ansvar för barnens säkerhet i förskolan. 6.2Ett målinriktat arbete för barns säkerhet i utbildningen Utredningens förslag: Huvudmannen ska se till att det vid varje förskoleenhet bedrivs ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen. Utredningen föreslår att en ny bestämmelse införs i skollagen för att tydliggöra huvudmannens ansvar och förbättra Skolinspektionens och kommuners möjligheter att utöva tillsyn över förskolornas arbete med säkerhet och därmed förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Utredningens förslag är att det förs in en kompletterande bestämmelse i 8 kap. skollagen som anger att varje huvudman ska bedriva ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i utbildningen. Det målinriktade arbetet blir en del av förskolans arbete att ge barnen en trygg omsorg i en god miljö. Förskolorna har ett målinriktat arbete mot kränkande behandling. Enligt 6 kap. skollagen ska huvudmannen se till att det i varje verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever och att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn i förskolan utsätts för kränkande behandling. Detta arbete gagnar också barns säker- het i verksamheten.