sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — Kostnaden för administrationen av extra tillägget beräknas uppgå till (16 270 x 376 x 1,45 =) . Kostnaden för administrationen av gymnasiebidraget beräknas uppgå till (36 768 x 376 x 1,45=) . SOU 2013:52 Konsekvenser av förslagen Antalet elever med föräldratillägg beräknas uppgå till 2 250. Kostnaden för administrationen av föräldratillägget beräknas uppgå till (1 900 x 376 x 1,45=) . Reformförslagen innebär en utgiftsminskning med inom utgiftsområde 15, Studiestöd, och en utgiftsökning med (20 + 1=) inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Sammanfattande kostnadsberäkning för gymnasiebidraget och föräldratillägget Avskaffandet av det extra tillägget beräknas innebära att statens utgifter inom utgiftsområde 15, Studiestöd, minskar med . Inrättandet av det nya gymnasiebidraget beräknas medföra en kostnadsökning med inom utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Inrättandet av det nya föräldratillägget beräknas medföra en kostnadsökning med inom utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer med barn. Reformerna innebär minskade administrativa kostnader om inom utgiftsområde 15, Studiestöd. Reformerna innebär ökade administrativa kostnader om inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Nya studerandegrupper får studiemedlets högre bidrag I kapitel 9 lämnas förslag om att de som tidigare skulle fått aktivitetsersättning vid förlängd skolgång i fortsättningen ska få ersättning ifrån studiestödssystemet. Från och med det året de fyller 20 föreslås personer ur målgruppen få studiemedlets högre bidrag. Förslaget innebär ökade utgifter inom utgiftsområde 15, Studiestöd. hade knappt 6 100 personer aktivitets- ersättning för förlängd skolgång. Det antas vara en genomsnittlig månad. nybeviljades 3 470 personer aktivitetsersättning vid förlängd skolgång. Av dessa var 550 personer . Alla som inte nybeviljades under det innevarande året var eller äldre. Följaktligen kan (6 100–3 470 + 550 =) 3 180 personer beräknas få studiemedlets högre bidrag när reformen satt sig och stocken flyttats över från aktivitetsersättningen till studiestöds- systemet. förväntas endast 550 personer motta studiemedlets högre bidrag. Då denna grupp aldrig fått studiemedlets högre bidrag finns ingen uppfattning om nyttjandegrad. Därför görs beräkningen med hänsyn till statens maximala åtagande med en nyttjandegrad på . Det högre bidraget är på och föreslås som mest kunna utgå med (6 512 x 9 =) . Utgiftsökningen blir maximalt (58 604 x 550 =) . När reformen etablerats uppskattas den årliga merkostnaden för studiemedlet maximalt bli (58 608 x 3 180 =) . Kostnader för administrationen av studiemedlets högre bidrag till elever med funktionsnedsättning Att administrera det nya högre bidraget till elever som har förlängd skolgång på grund av funktionsnedsättning kommer att kosta mer än vad administrationen av det högre bidraget kostar (/beslut). Anledningen är att utbetalningen måste föregås av en behovsprövning där t.ex. intyg om funktionsnedsättningen krävs in av CSN. Å andra sidan kommer det inte att kosta lika mycket som vad handläggning av ett aktivitets- ersättningsärende gör (/beslut). gör i sin årsredovisning ingen skillnad mellan aktivitetsersättning vid förlängd skolgång och aktivitetsersättning för nedsatt arbets- förmåga. Den sistnämna förmånen är mycket mer handläggnings- intensiv och innehåller personliga möten, flerpartsmöten och planering för rehabilitering vilket gör att genomsnittskostnaden för handläggningen blir missvisande för aktivitetsersättning vid förlängd skolgång som egentligen bara består av en bedömning av rätten till förmånen. Följdriktigt utgår beräkningen från dagens kostnad för administrationen av det högre bidraget men kostnaden per beslut antas vara för det högre bidraget till elever med förlängd skolgång på grund av funktionshinder. Antalet beslut om studiemedel (studiebidrag och studielån)var 845 548 . Enligt CSN:s årsredovisning var kostnaden per beslut . Antalet studerande med studiemedel (studiebidrag och studielån) var 313 809. Följaktligen fattades det (845 548/313 809=) 2,7 beslut per elev med studiemedel . Antalet elever som kan få studiemedlets högre bidrag beräknas på dessa grunder uppgå till 3 180. Införandet av studiemedlets högre bidrag till elever som fått förlängd skolgång på grund av funktionsnedsättning beräknas medföra en administrativ merkostnad på (3 180 x 700 x 2,7=) för statens utgiftsområde 15 Studiestöd. CSN bör ersättas för denna merkostnad ett av reformen. Då kan de första årens överskott användas för att bygga upp en smidig administration av det nya bidraget. Sammanfattande kostnadsberäkning för studiemedlets högre bidrag till elever med funktionsnedsättning När reformen är helt genomförd och alla personer lämnat aktivitetsersättningen beräknas den medföra en kostnadsökning på inom utgiftsområde 15, Studiestöd. Till detta kommer ytterligare en årlig utgift om när CSN ska administrera det nya bidraget. Elever som har rätt till Rg-bidrag får själva stå för merparten av levnadsomkostnaderna om de får aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Om aktivitetsersättningen för förlängd skol- gång avvecklas uppstår sannolikt ökade utgifter inom utgifts- område 15, studiestöd, där Rg-bidraget ingår. Enligt uppgift från CSN fick 447 elever . Av dessa fick 73 elever också aktivitetsersättning. Det genom- snittliga bidragsbeloppet för Rg-bidraget anges av CSN ha varit . När möjligheterna att få aktivitetsersättning upphör för denna grupp beräknas kostnaderna för Rg-bidraget att öka med (50 998 x 73=) . Administrativa kostnader för Rg-bidraget Eftersom det inte beräknas tillkomma några nya elever som kan få Rg-bidrag beräknas inte de administrativa kostnaderna förändras till följd av förslagen som presenteras i detta betänkande. Sammanlagt 73 elever beräknas få ett högre Rg-bidrag än , men CSN:s arbetsinsats förväntas inte öka i motsvarande grad. Aktivitetsersättning vid förlängd skolgång avskaffas I kapitel 9 föreslås att socialförsäkringsförmånen aktivitets- ersättning vid förlängd skolgång avskaffas. Reformen föreslås genomföras successivt så att de som redan beviljats ersättning får behålla den tills dess att de slutfört sin skolgång. Aktivitets- ersättningen fasas således ut. Förslaget innebär minskade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. var genomsnittsersättningen per person med aktivitets- ersättning . Personer med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång är oftast under och saknar sjuk- penninggrundande inkomst (SGI) och har därför bara grundersättning. Följande kostnadsberäkning görs därför under antagandet att personer med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång erhåller . Utredningens beräkningar, som gjorts på uppgifter från , visar att utflödet från aktivitetsersättning vid förlängd skolgång för dem som påbörjade sin ersättningsperiod 2009, ser ut på följande sätt: lämnade aktivitetsersättningen under det tredje året lämnade aktivitetsersättningen under det fjärde året Om andelarna även gäller för de nästkommande tre årskohorterna beräknas utflödet enligt följande tabell:3 I tabell 12.6 visas hur målgruppen förändras om reformen genomförs /2013. Vid ingången av finns 6 191 försäkrade. beräknas 3 584 personer lämna försäkringen så att det bara finns 2 607 försäkrade kvar i aktivitets- ersättningen vid ingången av . beräknas ytterligare 1 992 personer lämna försäkringen så att det bara finns 615 personer kvar i aktivitetsersättningen vid ingången av 2015. Förutsatt att hälften av dem som lämnar aktivitetsersättningen gör det vid vårterminens slut och den andra hälften lämnar vid höstterminens slut ges följande kostnadskalkyl: 6191 x 50 000 = 309 550 000 2 607 x 50 000 4399 x 50 000 = 219 950 000 1 611 x 50 000 Summa = 529 500 000 Summa = 130 450 550 3 Enligt uppgift från hade 6 078 personer aktivitetsersättning vid förlängd skolgång . Detta visar att uppskattningen av antal personer 2012 ligger mycket nära den faktiska uppgiften för . Om reformen inte genomförs beräknas kostnaden för aktivitets- ersättningen för förlängd skolgång uppgå till (6 191 x 100 000 =) , varför kostnadsminskning kan beräknas till (619 100 000 – 529 500 000) och en kostnadsminskning på (619 100 000 – 130 430 550 =) under reformens andra år. När aktivitetsersättning vid förlängd skolgång är helt avskaffad uppskattas den årliga utgiftsminskningen inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, att uppgå till . Administrativa kostnader för aktivitetsersättning Som konstaterats i avsnitt 12.1.4 är den administrativa kostnaden för handläggningen av aktivitetsersättning vid förlängd skolgång missvisande så som den redovisas i års- redovisning . Kostnaden för handläggningen av denna typ av aktivitets- ersättning uppskattas i stället till (700 x 2,7=) per ärende. Antalet personer med aktivitetsersättning beräknas till 6 191. När aktivitetsersättningen vid förlängd skolgång är helt avskaffad beräknas staten få en administrativ utgiftsminskning om(6 191 x 1 890=) inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. beräknas motsvarande utgiftsminskning bli (3584 x 1 890=) och under reformens andra år uppgå till (3 584 + 1992 x 1 890=) . Sammanfattande kostnadsberäkning för avskaffandet av aktivitetsersättning vid förlängd skolgång När reformen fått fullt genomslag () och alla försäkrade lämnat aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång beräknas statens utgifter ha minskat med . Till detta kommer minskade utgifter för administration av förmånen som uppskattas till . När möjligheten att få aktivitetsersättning för förlängd skolgång upphör kan målgruppen inte heller få bostadstillägg för sina boendekostnader. Denna förändring kommer innebära att gruppen som har rätt till bostadstillägg blir mindre och att kostnaderna inom statens utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, bli lägre. En genomsnittlig månad 2011 mottog 6 191 personer aktivitets- ersättning för förlängd skolgång (se ovan). Enligt uppgifter från SCB fick av dem som erhöll aktivitetsersättning för förlängd skolgång också bostadstillägg. Det genomsnittliga beloppet som utbetalades i bostadstillägg per person var . När aktivitetsersättning för förlängd skolgång avskaffas beräknas kostnaderna för bostadstillägget därför att minska med (6 191 x 0,25 x 25 044 =) . Ett rimligt antagande är att motsvarande grupp kommer att söka bostadsbidrag när möjligheten till bostadstillägg försvinner. I genomsnitt uppskattas personer ur målgruppen att få (1 300 x 12) i bostadsbidrag (se kapitel 9). När möjligheterna att erhålla bostadstillägg upphör för mål- gruppen beräknas kostnaderna för bostadsbidraget därför att öka med (6 191 x 0,25 x 15 600 =) . Administrativa kostnader för bostadstillägg och bostadsbidrag fick 117 400 personer bostadstillägg. fattade 148 400 beslut om rätt till bostadstillägg. Detta innebär att , vid ett givet tillfälle , fattade (148 400/117 400=) 1,26 beslut per person. Enligt årsredovisning var den totala förvaltningskostnaden för ett beslut om bostadstillägg . Förslagen beräknas innebära att förvalt- ningskostnader för bostadstillägget minskar med (6 191 x 0,25 x 891 x 1,26 =) . fick 170 000 hushåll bostadsbidrag. fattade 379 000 beslut om bostadsbidrag. Detta innebär att , vid ett givet tillfälle , fattade (379 000/170 000=) 2,23 beslut per bidragsmottagare (hushåll). Enligt årsredovisning var den totala förvaltningskostnaden för ett beslut om bostadsbidrag . Förslagen beräknas därmed innebära att förvaltningskostnader för bostadsbidraget ökar med (6 191 x 0,25 x 620 x 2,23 =) . Sammanfattande kostnadsberäkning för bostadstillägg och bostadsbidrag Om förslaget om att avveckla aktivitetsersättning för förlängd skolgång genomförs kommer detta att medföra minskade kostnader för bostadstillägget på . Motsvarande grupp antas söka bostadsbidrag när möjligheten att erhålla bostadstillägg stängs. Detta beräknas medföra en ökad kostnad för bostadsbidraget med . kostnader för administrationen av bostads- tillägget beräknas minska med och kostnader för administrationen av bostads- bidraget beräknas öka med . Förlängt barnbidrag till elever som studerar på gymnasial nivå avskaffas I kapitel 9 föreslås att elever som studerar i gymnasiesärskolan inte längre ska få förlängt barnbidrag. I stället föreslås att elever på gymnasiesärskolan omfattas av studiehjälpssystemet. Att avskaffa förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan kommer att innebära en utgiftsminskning inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. /12 gick det 9 034 elever i gymnasiesärskolan och alla fick förlängt barnbidrag. Baserat på denna elevvolym beräknas avskaffandet av förlängt barnbidrag till elever på gymnasiesärskolan medföra en minskning av statens utgifter med (1 050 x 12 x 9 034 =) . Förvaltningskostnader för förlängt barnbidrag Enligt årsredovisning var kostnaden för att handlägga ett barnbidragsärende per utbetalning . Förutsatt att barnbidrag i genomsnitt utbetalas kostar ett ärende (12 x 17=) . Avskaffandet av förlängt barnbidrag till elever på gymnasie- särskolan medför minskade administrativa utgifter med (9 034 x 204=) inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Sammanfattande kostnadsberäkning för förlängt barnbidrag Att avskaffa förlängt barnbidrag för elever på gymnasiesärskolan kommer att innebära en utgiftsminskning med inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till detta kommer minskade utgifter om för administration av ärendeslaget. I kapitel 9 föreslås att staten tillskjuter medel för att kommuner, landsting och privata arbetsgivare ska kunna tillhandahålla sommar- jobb till elever som på grund av funktionsnedsättning fått en förlängd skolgång. Anslaget föreslås administreras av Arbetsförmedlingen. Satsningen medför en utökning av anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. Alla som har aktivitetsersättning vid förlängd skolgång ingår i målgruppen som ska kunna erbjudas feriearbete via den statliga satsningen. Enligt uppgifter från hade 6 078 personer aktivitetsersättning vid förlängd skolgång i antas vara en genomsnittlig månad. Det är därför att vänta att cirka 6 100 personer kan koma i fråga för ett sommarjobb via den statliga satsningen. gjordes en statlig sommarjobbssatsning på . Den föreslagna sommarjobbssatsningen för personer med funktionsnedsättningar har satsning som förlaga. Ungefär 15 000 sommarjobb på hel- eller deltid beräknades då skapas för det utökade anslaget. Den statliga genomsnittliga totalkostnaden per sommarjobb motsvarade (100 000 000/15 000=) . När alla sommarjobb riktar sig till personer med funktions- nedsättningar antas kostnaden per sommarjobb bli högre än års satsning. Kostnader för anpassning av arbetsplatsen, vägledning och handledning tillkommer. Det är därför rimligt att förvänta sig en knapp fördubbling av kostnaden per sommarjobb till . Det är vidare rimligt att anta att alla potentiella feriearbetare ifrån målgruppen inte kan, förmår, vill eller har möjlighet att anta erbjudandet om ett sommarjobb. Många som uppbär aktivitetsersättning vid förlängd skolgång har så omfattande funktionsnedsättningar, att deras arbetsförmåga är helt nedsatt. Kostnadsberäkningen görs därför med en nyttjandegrad på . Den totala utgiften för en statlig satsning på sommarjobb till elever som på grund av funktionsnedsättning fått sin skolgång förlängd förväntas bli (12 000 x 6 100 x 0,50=) . Både CSN och FK baserar sin verksamhet på att ärendehanteringen i hög grad sker automatiskt. Ett omfattande datorstöd är en förutsättning för en kostnadseffektiv hantering av stora ärende- volymer. Varje förändring medför mer eller mindre omfattande behov av förändringar av datorstödet liksom behov av utbildning av personal, utveckling och tryckning av blanketter samt framtagning av informationsmaterial. Kostnaderna för utveckling och anpassning av t.ex. datorsystem kan bli mycket höga. De är också svåra att kalkylera och en kalkyl kräver ingående kunskap om såväl de befintliga systemen som vilka behov och funktioner som de nya ska tillgodose. Utredningen saknar egen kompetens att beräkna dessa kostnader. expert i utredningen uppskattar emellertid att gymnasiebidraget kräver utvecklingskostnader på i storleks- ordningen . Motsvarande skattning inom CSN av kostnaderna för de förändringar som krävs av myndighetens datorsystem är 15 miljoner konor. I det föregående redovisas beräkningar av kostnaderna för löpande drift av de föreslagna systemen. De angivna kostnaderna avser läget vid ett fullt genomförande. I flertalet fall sker dock ett införande successivt, parallellt med att befintligt system fasas ut. Den kalkylerade fördubblingen av antalet mottagare av gymnasie- bidraget torde t.ex. inte förverkligas förrän . Det innebär att det finns ett utrymme på som inte kommer att användas till det budgeterade ändamålet . Medlen kan initialt användas för att täcka utvecklingskostnader. Trots osäkerheten i skattningarna gör jag sammantaget bedömningen att genomförandekostnaderna ryms inom de angivna totalramarna, men att utvecklingen av datorstödet, utbildnings- och informationsinsatser kan kräva att anslagskrediter får utnyttjas inledningsvis. 12.2 Förslagens konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är ett samhälle där medborgarna oavsett kön har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet. De förslag som presenteras i detta betänkande är genomgående könsneutrala. Det är emellertid inte detsamma som att alla förslag får ett könsneutralt utfall I kapitel 8 föreslås t.ex. införandet av ett särskilt stöd till unga föräldrar som inte har fullgjort sina gymnasiestudier. Syftet med föräldratillägget är att ekonomiskt möjliggöra för den unge att slutföra sina studier. En inte obetydlig grupp unga föräldrar är efter avslutad föräldra- ledighet hänvisade till försörjningsstöd. Då försörjningsstöd inte går att kombinera med studier hamnar den unge föräldern i valet mellan att avstå från studier eller att försörja sig och sitt barn. Föräldratillägget är tänkt att undanröja denna antingen-eller- situation, och möjliggöra för unga föräldrar att avsluta sina studier under ekonomiskt trygga former. Såväl unga mammor som pappor ska kunna få föräldratillägg. I praktiken kommer bidraget emellertid att huvudsakligen betalas ut till unga mammor. Av de unga föräldrarna i åldern som inte har fullföljt gymnasieskolan var kvinnor. Hälften, eller 1 550, av dessa unga kvinnor bodde ensamma tillsammans med barnet medan motsvarande var fallet för 20 unga pappor. Således är det betydligt fler unga kvinnor som befinner sig i denna ekonomiskt och socialt utsatta situation. Reformen kommer i praktiken att hjälpa fler unga kvinnor än män att slutföra sina studier. Det innebär en utjämning av livschanser mellan unga kvinnor och män i detta sammanhang. 12.3 Förslagens konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund En samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, En samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för. I kapitel 7 föreslås att studiehjälpens extra tillägg görs om till det mer renodlade familjepolitiska bidraget gymnasiebidrag. I samband med en sådan omläggning föreslås också en utvidgning av mål- gruppen samt en höjning av bidragsbeloppet. Syftet med gymnasie- bidraget kommer i likhet med det extra tillägget att vara att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att bedriva studier. stod föräldrarna i av hushållen med extra tillägg utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Ungefär hälften av de hushåll som fick extra tillägg hade försörjningsstöd . Andelen utlandsfödda studerande som fick extra tillägg var redan då högt och har successivt ökat . var av de elever som fick extra tillägg utlandsfödda. Enbart av de elever som fick extra tillägg var själva födda i av svenskfödda föräldrar.4 Inkomstgränsen på taxerad årsinkomst medför att flertalet bidrags- berättigade hushåll helt saknade förankring på arbetsmarknaden. Även om gymnasiebidraget vänder sig till alla elever från inkomstsvaga hushåll och inkomstgränsen revideras kommer bidraget även fortsättningsvis att i hög grad lämnas till ungdomar som själva, eller vars föräldrar, invandrat till . Det bör stärka deras möjligheter att fullfölja en gymnasial utbildning i . 12.4 Förslagens barnrättsliga konsekvenser FN:s konvention om barnets rättigheter syftar till att ge barn rätt att behandlas med respekt och att få komma till tals. Bland annat ska barnets bästa komma i främsta rummet i alla åtgärder som rör barn. Barn är varje människa under . Under arbetet med betänkandets olika förslag har det barn- rättliga perspektivet varit vägledande. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i att alla lagda förslag har den studerande ungdomens bästa för ögonen. I några av betänkandets förslag blir detta särskilt tydligt. I betänkandets kapitel 11 läggs förslag om att betala ut studiebidraget direkt till omyndiga studerande. Min mening är att dagens ordning där studiebidraget betalas ut till de omyndiga studerandes föräldrar, är problematiskt. Om bidraget istället betalas ut till den unge själv skulle det bidra till ökad självständighet och inflytande. Detta ligger även i linje med den statliga ungdomspolitiken som avser att skapa förutsättningar för ungdomar att utvecklas och att kunna gå in i vuxenlivet som starka och självständiga individer. I samma kapitel läggs en rad förslag med syftet att undvika att omyndiga studerande blir skuldsatta genom att studiebidraget betalas ut direkt till dem. Förslaget är således väl balanserat genom att den studerande ges såväl ansvar som skydd. Det barnrättsliga perspektivet kommer också tydligt till uttryck i förslagen om skolk och ogiltig frånvaro. Förslaget innebär en tvåstegslösning där omfattningen av den ogiltiga frånvaron bestämmer om rätten till studiebidrag eller hela studiehjälpen upphör. Vid mindre omfattande frånvaro kommer inte rätten till 4 , 2012. studiehjälp och de till den knutna familjeekonomiska bidrag att försvinna. De ekonomiska konsekvenserna av att en elev har varit frånvarande enstaka timmar från skolan utan giltigt skäl blir betydligt mindre än . I stället ges utökade möjligheter till samtal med den unge och hans eller hennes föräldrar. Utredningens förlag innebär en ökad trygghet för ekonomiskt svaga familjer som det sänder en tydlig signal om att skolk är oacceptabelt. Även här har skydd och ansvar vägts mot varandra med den studerande ungdomens bästa för ögonen. 12.5 Förslagens konsekvenser för risken för felaktiga utbetalningar I betänkandet presenteras förslag som leder till utbetalningar av stöd. Inom ramen för de berörda välfärdssystemen hanteras stora summor pengar. För att upprätthålla förtroendet för systemen, men också för att garantera dess finansiering, är det viktigt att minimera antalet felaktiga utbetalningar. De förslag som lämnas i betänkandet är framtagna med hänsyn till att utbetalningar från våra gemensamma välfärdssystem ska betalas ut till rätt person, med rätt belopp och . Hur målsättningen om att minimera antalet felaktiga utbetal- ningar ska operationaliseras till konkreta rutiner och arbetssätt är alltid en balansgång mellan kontroll av och tillit till medborgarna. Allt för hård kontroll är både kostsam och tenderar att upplevas som repressiv av de medborgare som välfärdsbyråkratin är till för att hjälpa. Betänkandets förslag är därför tänkta att balansera kontrollverksamhetens för- och nackdelar.