sou · H1B351 · 2013-08-12 00:00:00 — Utöver vad som framgår av kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar, ska utredaren analysera huruvida ett genomförande av utredarens förslag skulle innebära en förändring av det offentliga åtagandet och om förslagen skulle riskera att leda till att kraven på statliga insatser ökar samt i övrigt redogöra för eventuella förändringar i ansvarsfördelningen mellan stat, kommuner, landsting samt företag och andra enskilda. Utredaren ska också analysera om förslagen kan innebära förändrade förutsättningar för möjligheterna att finansiera förvaltning och tillhandahållande av geografisk information. Om utredaren lämnar förslag som medför ökade kostnader på statsbudgeten ska även förslag till finansieringar från berörda utgiftsområden presenteras. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med Försvarsmakten, Lantmäteriet, , geologiska undersökning, , Säkerhetspolisen, Havs- och vattenmyndigheten och andra berörda myndigheter och organisationer samt företrädare för näringslivet. Utredaren ska särskilt hålla sig informerad om och vid behov samråda med Utredningen om säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14). Uppdraget ska redovisas . Lantmäteriets beräknade kostnader för ändrat ansvar enligt utredningens förslag1 I utredningen om skydd för geografisk information lämnas flera förslag till ändringar av lagen och förordningen om skydd för landskapsinformation. I denna promemoria beskrivs de konsekvenser som bedöms uppkomma hos Lantmäteriet om de föreslagna förändringarna skulle genomföras. Konsekvenserna som beskrivs nedan är gjorda på uppskattningar utifrån Lantmäteriets kunskaper om kostnader, resurser, antal ärenden med mera samt information som lämnats av Försvarsmakten. Konsekvenserna av de föreslagna ändringarna beskrivs delvis separat samt i en sammanställning. Promemorian utgår från följande förslag av ändringar av regleringen. Kravet på databastillstånd tas bort. Tillståndskravet för spridning av andra sammanställningar tas bort. Lantmäteriet tar över ansvaret för tillstånd för spridning av flygfoton och liknande registreringar från Försvarsmakten. Lantmäteriet får meddela föreskrifter. Lantmäteriet får retuschera material som lämnas in för spridningstillstånd. 1 Underlaget är sammanställt och ingivet av Lantmäteriet. Det finns flera parametrar som gör de beräkningar som presenteras i denna promemoria osäkra. Osäkerhetsfaktorerna är omfattande och avhängigt bland annat den information som Lantmäteriet efterfrågat från Försvarsmakten. Retuschering av externt material är vidare en ny verksamhet vars kostnader och omfattning inte med säkerhet kan bedömas. Lantmäteriet har gjort en grov uppskattning av de volymer och typer av ärenden myndigheten kommer att hantera i ett tillståndsförfarande utifrån preliminära uppgifter från Försvarsmakten och bedömningarna är därför osäkra. Det är inte möjligt att få fram underlag som ger en säkrare bild av hur många ärenden Lantmäteriet kommer att behöva handlägga, granska och retuschera eller vilka volymer ansökningarna kommer att omfatta. Lantmäteriet saknar fullständiga uppgifter om följande. Antal tillståndsärenden uppdelat på oannan registrering från luftfarkost. Omfattningen av ansökningarna. oÖvriga typer av registreringar från luftfarkost Antal ärenden som hanteras såsom självgranskningsrätt. Antal årsarbetskrafter som nyttjas för tillståndshanteringen. Uppskattning av mängden av ansökningar som avser flygfoto (lodbild) med en bättre upplösning än . Antal ärenden som rör snedbilder. I vilka format sökanden lämnar in data för granskning. I vilken mån antalet ärenden av olika slag förändras. Lantmäteriet ser dock, utifrån de uppgifter myndigheten tagit del av hos Försvarsmakten, en tydlig ökning av antalet inkomna ärenden. Vidare är bildsektorn under en stark tillväxt vilket gör att man kan förvänta sig att antalet ärenden fortsatt kommer att öka. En osäkerhetsfaktor är också den eventuella retusch som kommer att göras på snedbilder. Lantmäteriet har inte någon större vana att hantera denna typ av produkt och vi känner inte till omfattningen av produktionen av snedbilder i samhället. Lantmäteriet tror dock inte, baserat på de diskussioner som förts med Militärregionerna, att det kommer att vara lämpligt att företa retusch i snedbilder utan det kommer i stället att bli fråga om bedömningar om vad som kan tillåtas spridas eller inte spridas. Det är inte lämpligt ur sekretesshänseende att i detta dokument beskriva motiven för detta. Utifrån de uppgifter Lantmäteriet har avseende antalet ärenden hos Försvarsmakten, ca 200 externa ärenden (varav flygfoto utgör ), och en beräkning av kostnader för retuschverksamheten bedömer Lantmäteriet att det skulle behöva ytterligare 1,8 årsarbetare. uppgår bemanningen till ca 5,5 årsarbetare vilket skulle innebära en ökning med . Om antalet ärenden i stället skulle öka till 300, innebär det att Lantmäteriet skulle behöva ytterligare 0,9 årsarbetare, dvs. en ökning med jämfört med bemanningen . Genom föreskriftsrätten kommer Lantmäteriet att ha möjlighet att begränsa de ärenden som granskas och retuscheras. är det inte möjligt att göra en bedömning hur detta påverkar antalet ärenden som kan komma att behöva underkastas en tillståndsprövning. Antalet spridningstillstånd borde som en följd av den ändrade regleringen minska. I och med att en ny reglering kommer på plats kan det innebära att lagen blir mer allmänt känd vilket kan utmynna i en viss ökning av antal ansökningar. Det kan svårligen dras några slutsatser hur den ändrade regleringen i detta avseende kommer att påverka Lantmäteriet. Vidare kan skillnaden i handläggningstid för ett ärende variera kraftigt. Vissa ärenden kommer troligen att kunna hanteras enkelt medan andra ärenden kommer att kräva omfattande retusch som kan ta uppåt . Det är inte möjligt att göra en bedömning av hur många ärenden som kommer att kräva retusch eller i vilken omfattning. Osäkerheterna beträffande de kostnader Lantmäteriet beräknat avseende kompetensutveckling och programvaror som redovisas nedan ligger på -till +100 %, för personalresurser något mindre – ± 25–. * Avskaffande av tillståndskrav. Den nu i utredningen föreslagna regleringen innebär att Lantmäteriet övertar Försvarsmaktens ansvar för tillståndshanteringen avseende spridningstillstånd för flygbilder och liknande registreringar. Regleringen innebär dessutom att Lantmäteriet får möjlighet att företa retusch i den sökandes material, vilket är en ny uppgift i förhållande till den nuvarande regleringen. Lantmäteriet kan konstatera att ett övertagande av tillståndshanteringen och dessutom en rätt att retuschera i annans material, kommer att kräva en utvecklingsinsats som måste genomföras innan ett ikraftträdande av en ny reglering kan ske för att Lantmäteriet ska kunna ta hand om tillståndshanteringen på ett tillfredställande sätt. Lantmäteriet har gjort bedömningen att ett införande kräver utveckling av cirka 12–18 månader. Detta innebär, beroende av lagens och förordningens ikraftträdande i förhållande till beslut, att det ändå kan bli fråga om en del självgranskning innan Lantmäteriet nått full produktion. Ett nära samarbete och kompetensöverföring med Försvarsmakten är en förutsättning för en snabb överlämning. 1 Programvaror/utveckling Lantmäteriet ser att myndigheten behöver utveckla, alternativt upphandla, programvaror för digital retusch både för flygbild och för laserdata. Programvarorna som Lantmäteriet använder är anpassade för produkter och produktion, inklusive retuschering. För att kunna hantera ett bredare sortiment av flygbilder, laserdata och referenssystem från andra aktörer i ett tillståndsförfarande krävs utvecklingsinsatser. All data kommer att kunna granskas i ett sådant förfarande men Lantmäteriet kommer inte att kunna retuschera i alla format/produkter. Det skulle medföra alltför stora investeringskostnader och det kommer inte att vara möjligt eller rimligt att införskaffa samtliga programvaror för all tänkbar retusch. Lantmäteriet kommer därför att behöva begränsa urvalet till de geografiska produkter som är mest förekommande på marknaden samt med hänsyn till syftet med lagen. Effekterna av detta förhållande blir att den sökande kommer antingen själv behöva företa nödvändig retusch i den aktuella informationen enligt instruktioner från Lantmäteriet, alternativ nekas tillstånd för den aktuella informationen/bilderna/datamängderna. Lantmäteriet känner exempelvis till att det förekommer format på marknaden som är låsta på så sätt att det inte är möjligt att företa retusch i dem. Lantmäteriet ser ett behov av att anskaffa en alternativt flera programvaror för att hantera ett bredare sortiment av laserskannade data. Kostnaden för detta beräknas till /år i licenskostnad. Osäkerhetsfaktor här ligger i att fler eller färre licenser, för fler eller färre programvaror, kan komma att krävas utifrån vilka volymer och format Lantmäteriet kommer att behöva hantera. Löpande avtal med konsulter som utvecklar applikationer behöver ses över inför ett ikraftträdande. Med erfarenhet av kostnader för utveckling av programvaror för retusch i laserdata beräknas denna initiala kostnad uppgå till . Sannolikt krävs också viss utveckling även löpande av dessa verktyg på grund av nya format och uppdateringar. Dessa kostnader beräknas uppgå till /år. Här gäller samma osäkerhetsfaktorer som angivits ovan. Dessa kostnader måste lånefinansieras enligt regler för utveckling av immateriella anläggningstillgångar. Avskrivningarna för dessa tillgångar är avklarade 3. För att kunna hantera nya och utvecklade programvaror samt fler format i samband med granskning och retusch krävs dels utbildning av handläggare för de specifika produkterna, dels kompetenshöjning generellt. Behovet av kompetenshöjning kommer uppskattningsvis att vara som störst för att sedan avta. Utifrån de begränsade uppgifter som Lantmäteriet har tillgång till avseende den nuvarande tillståndshanteringen är det svårt att göra en bedömning av hur många programvaror som kan bli aktuella. Lantmäteriet räknar dock med att det kommer att finnas ett kontinuerligt behov av kompetensutveckling på grund av att nya format och produkter etableras på marknaden. Kompetensutveckling av personal behövs för att kunna hantera ett större antal format, referenssystem och typer av produkter. Kompetensutvecklingen kan till största delen lösas internt varför kostnaderna kan begränsas jämfört med om utbildning skulle ha upphandlas externt. Uppskattningsvis beräknas kostnaden uppgå till totalt. Även extern utbildning på redan befintliga programvaror kommer att vara nödvändig att upphandla vilket ger en uppskattad kostnad i kurskostnader/program. Sammantaget räknar således Lantmäteriet med initiala kostnader för kompetensutveckling på . Lantmäteriet bedömer att myndigheten kommer ha en löpande utbildningskostnad på /år kopplat till det nya uppdraget. Tabellen nedan illustrerar resursåtgång för granskning och retusch av Lantmäteriets produktion av flygbilder och laserdata samt tillståndsgivning siffror. Utredningens förslag att ta bort kraven på databastillstånd och delar av kravet på tillstånd för spridning innebär en besparing för Lantmäteriet som kan uppskattas till drygt en halv årsarbetskraft. Lantmäteriet har i beräkningarna utgått från att de i ökad grad får ta del av länsstyrelserna meddelade beslut om skyddsobjekt med avbildningsförbud, inklusive övrig relevant information i dessa avseenden. 2.4Extern produktion av geografisk information De effekter som utredningens förslag får avseende utökade uppgifter kan bedömas utifrån hur många ärenden Försvarsmakten hanterar. Lantmäteriets hantering av egenproducerad laserdata är den verksamhet som bäst kan jämföras med Försvarsmaktens ärenden för att beräkna tidsåtgång per ärende enligt den föreslagna regleringen. (I den beräkningen använder vi tidsåtgången per produktionsområde för laserskannade data.) Granskning och retusch av ett produktionsområde tar i genomsnitt . Av det tar granskningsprocessen omkring . Dessutom tillkommer med utredningens förslag tid för ärendehantering, upprättande av beslut om tillstånd, hantering av lagringsmedia som ska tas emot och skickas etc. Vår bedömning är att denna hantering uppgår till ca /ärende. Försvarsmakten hanterar ca 200 ärenden/år. Antalet ärenden har ökat kraftigt . En volym av ca 300 ärenden/år är sannolik . Med en volym om 200 ärenden/år kommer årsarbetstiden för tillståndshanteringen att uppgå till 1,8. Med en volym om 300 ärenden/år kommer årsarbetstiden uppgå till 2,7. 2.5Skillnad i handläggningstid på granskning och retusch Den nu i utredningen föreslagna regleringen innebär att Lantmäteriet får möjlighet att retuschera i den sökandes material, vilket är en ny uppgift i förhållande till den nuvarande regleringen. Det finns därför skäl att belysa vilka eventuella kostnader som denna nya uppgift (retuschåtgärder) kan förorsaka för Lantmäteriets del. De kostnader som beskrivits ovan avseende nya programvaror och kompetensutveckling beträffande dessa kan i sin helhet kopplas till denna nya uppgift. Lantmäteriet har gjort bedömningen att i medeltal kommer av tiden för att hantera ett ärende läggas på retuschåtgärder. Osäkerheten i beräkningen ligger främst i att vi saknar uppgifter om hur många ärenden som kommer att kräva retuschåtgärder. Efter att Lantmäteriets skyddsobjektsbas uppdaterats med nya skyddsobjekt kommer administrationen av basen minska med uppskattningsvis till cirka 0,07 årsarbetskrafter. Detta innebär således enbart en marginell påverkan (minus ). I förslaget till ny reglering föreslår också utredningen att Lantmäteriet via Försvarsmakten ska få information om av länsstyrelserna meddelade beslut om avbildningsförbud. Lantmäteriet har tidigare i enstaka fall fått uppgifter om dessa beslut. Detta innebär således att Lantmäteriet troligen inte har tillgång till alla beslut om avbildningsförbud, inklusive upphävande av skyddsobjekt, som länsstyrelserna fattat och vi har som en följd därav inte heller kunnat vidta relevanta retuschåtgärder i vår produktion av flygbilder och laserdata eller i tillståndshanteringen avseende databastillstånd. I och med att överträdelsebestämmelserna i skyddslagen nu medför att nya beslut måste fattas beträffande alla skyddsobjekt har Lantmäteriet upplyst länsstyrelserna om att vi måste få ta del av dessa beslut. Vi får numera fler beslut men med bristfällig information, vilket innebär att vi fortfarande inte kan göra ändamålsenliga bedömningar i vår tillståndshantering eller i vår egen retusch. Lantmäteriet ägnar uppskattningsvis /per län och år till att telefonledes få tillgång till utförligare information. Den reglering som föreslås kommer på att innebära att Lantmäteriet kommer att kunna följa meddelade avbildningsförbud och företa ändamålsenlig retusch. Mindre resurser kommer också uppskattningsvis att behöva läggas på att söka upplysningar från länsstyrelser och objektsägare i den mån nya beslut fattas. Arbetet med granskning av den nya nationella höjdmodellen (NNH) tar ca 0,75 årsarbetskrafter i anspråk men kommer att minska avsevärt. Det framtida resursbehovet är beroende av vilken ajourhållningspolicy Lantmäteriet väljer. Eftersom NNH i uppbyggnadsskedet belastar ett särskilt tidsbegränsat anslag till skillnad från övrig verksamhet inom kart- och bildsekretessverksamheten kan denna del emellertid inte räknas med som minskad kostnad. Inledningsvis kommer Lantmäteriet att behöva arbeta med att ta fram föreskrifter. Arbetet kommer att behöva ske i nära samarbete med framför allt Försvarsmakten. För att säkerställa att regleringen hålls ajour med den tekniska utvecklingen och med skyddsbehovet är det viktigt att Lantmäteriet kontinuerligt följer denna utveckling och anpassar föreskrifterna. Detta avser främst flygbilder och dylikt beträffande upplösning/noggrannhet. 3.5Samarbete med berörda myndigheter En ny reglering med ändrat ansvar med mera förutsätter ett tätt samarbete med berörda myndigheter, framför allt Försvarsmakten. Lantmäteriet utgår därför från att tiden inför införandet av en ny reglering samt från ikraftträdande av en ny reglering kommer att kräva merarbete i form av samråd med berörda myndigheter generellt och i aktuella tillståndsärenden. Lantmäteriet kommer att behöva finansiering för det utökade ansvaret beträffande tillståndshanteringen för spridning av flygbilder eller liknande registreringar och för retuschverksamheten. Den del som övertas av Försvarsmakten kan finansieras genom anslagsöverföring från Försvarsmakten. För den nya verksamheten – retuschverksamheten – bör Lantmäteriet ges bemyndigande att ta ut avgifter för tillståndsprövningen och retuschverksamheten eller alternativt bör Lantmäteriet tilldelas särskilda anslagsmedel för verksamheten. 5.Retuschbehovet i ett långsiktigt perspektiv Lantmäteriet retuscherar i de egna produkterna utifrån regleringen om skydd för landskapsinformation och beslut om avbildningsförbud. Enligt den nu föreslagna regleringen får Lantmäteriet möjlighet att företa retusch i andras flygfoton och liknande registreringar. Detta kommer att medföra en enhetlig retusch av vår och producenternas produktion av flygfoto och liknande registreringar och skyddsobjekten med avbildningsförbud kommer därigenom att få ett bättre skydd . Lantmäteriets retuschverksamhet kommer därigenom att upplevas som mer meningsfull och ändamålsenlig. Lantmäteriet stödjer de förslag som ligger i utredningen utifrån de förutsättningar som har givits i kommittédirektivet samt den reglering som finns avseende beslut om avbildningsförbud. Lantmäteriet ser dock att det, i ett längre tidsperspektiv, finns en risk för att spridningstillstånd för landgeografisk information och avbildningsförbud för flygfoto m.m. kommer att förlora sin betydelse. Detta beror på att satellitbilder får en alltmer förbättrad kvalitet och är helt undantagna regleringen. kommer det att finnas kommersiella satelliter med en upplösning . Genom satellitbildernas allt bättre upplösning avslöjas allt fler detaljer, och retuschbehovet i andra bilder blir allt mindre eftersom det kommer att saknas skäl att dölja sådant som ändå syns i satellitbilder. Lantmäteriet bedömer att det kommer en tidpunkt då retuschåtgärder i flygfoton m.m. inte längre fyller någon funktion eftersom satellitbilder avslöjar de detaljer som retuscheras. När det inträffar kommer den föreslagna lagen om geografisk information liksom skyddslagens bestämmelser om avbildningsförbud beträffande dessa registreringar behöva ses över.2 2 Notera dock att laserdata kan avslöja objekt som annars döljs av skog i flygfoton och satellitdata. Det finns flygfoton med en upplösning och laserdata med sådan noggrannhet att det är möjligt att se en trottoarkant. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.