sou · H1B333 · 2013-04-29 00:00:00 — Internrevisionen är en oberoende gransknings- och rådgivningsverksamhet som rapporterar till styrelsen för och är placerad direkt under rikspolischefen. Polisens avdelning för interna utredningar utreder om det uppstår en misstanke om att en anställd inom polisen har begått ett brott, eller på något sätt handlat felaktigt i tjänsten. ombudsmän , har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet – bl.a. statliga och kommunala myndigheter – efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden.32 granskar genom årlig revision och effektivitetsgranskningar att myndigheterna har en effektiv resursanvändning och förvaltning.33 Justitiekanslern har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden.34 32Lag (1986:765) med instruktion för ombudsmän 33Lag (2002:1022) om statlig revision m.m., lag (2002:1023) med instruktion för 34Lag (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn och förordning (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern 3Alarmering – nuvarande förhållanden (SOS Alarm) ansvarar på uppdrag av staten för upprätthållandet av larmnumret 112. Uppdraget regleras i ett särskilt alarmeringsavtal mellan staten och bolaget. SOS Alarm ska enligt avtalet ansvara för SOS-tjänsten, numera kallad 112-tjänsten, vilket innefattar att ta emot, behandla och förmedla larm på 112 till ansvarigt räddnings- eller hjälporgan i samhället. Larmnumret 112 är gemensamt larmnummer i Europeiska unionen. Innebörden är att larmnumret 112 ska kunna ringas i alla medlemsstater i nödsituationer. Varje medlemsstat är skyldig att ta emot larm på 112, oavsett förekomsten av andra nationella larmnummer. I kan och statlig räddningstjänst, ambulans, polis, jourhavande präst, sociala myndigheter, giftinformation med flera nås via 112. SOS Alarm ska enligt alarmeringsavtalet med staten erbjuda kommuner och landsting och även statliga myndigheter att sluta avtal om anslutning till SOS Alarms tjänster. Anslutningen är dock grundad på frivillighet. Om sådana avtal träffas genomför SOS Alarm full larmbehandling, vilket innebär att SOS Alarms operatörer utöver mottagningen av larmet på 112 och den första intervjun även ansvarar för bedömning och prioritering av larmet samt för utlarmning och dirigering av räddningsresurser. Alarmeringsverksamheten bedrivs vid SOS-centraler med fördelning över hela landet. Antalet SOS-centraler uppgår 2013 till 15 centraler. Sedan SOS Alarm bildades och SOS-centralerna inrättades har merparten av kommuner och landsting varit anslutna till någon form av alarmeringstjänst eller samarbete med SOS Alarm. har samtliga kommuner, enskilt eller i förbund, avtal med SOS Alarm om alarmeringstjänster. Av landstingen har 17 av 21 landsting och regioner avtal med SOS Alarm om dirigering av ambulans. När det gäller statlig räddningstjänst och polis svarar SOS Alarm enbart för mottagning av nödanrop på larmnummer 112 (112-tjänsten) och vidarekopplar dessa till ansvariga myndigheters egna räddnings- och ledningscentraler, se vidare nedan. Närmare förhållanden och rutiner vid larmbehandling redovisas i kapitel 7 i betänkandet. Utöver alarmeringstjänster kan erbjuda larm-, jourtele- och säkerhetstjänster till exempelvis kommuner och landsting. har SOS Alarm enligt tillägg i alarmerings- avtalet även uppdraget att tillhandahålla tjänster inom ramen för samhällets krisberedskap, se närmare avsnitt 3.4. 3.2Andra larm- och ledningscentraler De statliga räddningsorganen har särskilda larm-, räddnings- eller ledningscentraler. Samtliga begrepp, larm-, räddnings- och ledningscentraler används i författning. Dessa centraler är inte samordnande genom SOS Alarm utan 112-samtal vidarekopplas till dessa per telefon. SOS Alarm ringer upp centralerna på särskilda nummer. Utöver de statliga centralerna finns också som nämnts tidigare larmcentraler som utför prioritering och dirigering av ambulanser i fyra landsting och kommunala larmcentraler. Varje polismyndighet har en länskommunikationscentral (LKC) som ansvarar för ledning och styrning av den fältoperativa verksamheten. Verksamheten vid LKC leds av vakthavande befäl med stöd av inre befäl och operatörer. Vakthavande befäl vid LKC ansvarar för och prioriterar, leder och fördelar tillgängliga polisiära resurser. I nuvarande polisorganisation finns 19 läns- kommunikationscentraler. Enligt uppgår antalet anställda vid länskommunikationscentralerna 2013 till cirka 900 årsarbetskrafter. Polisens länskommunikationscentraler tar emot de vidarekopplade 112-samtalen från SOS Alarm och har sedan ansvar för att leda insatsen. Insatser som är statlig räddningstjänst, efterforskning av försvunna personer eller fjällräddning leds från någon av polisens länskommunikationscentraler. Vidare ansvarar berörd polismyndighet för att larma ut fjällräddarna eller andra aktörer som deltar i räddningsarbetet. Sjö- och flygräddningscentralen – JRCC är ansvarig myndighet för sjö- och flygräddning. Sjö- och flygräddningscentralen JRCC1, tar emot larm om inträffade eller befarade olyckor i luften, på land och till sjöss samt leder insatser som följer av dessa. Larmen inkommer dels från SOS Alarm men också genom nödsamtal direkt till JRCC och anrop på 16 eller på andra sätt såsom från olika nödsändare och larm från sjöfarten (EPIRB) samt s.k. Personal Locator Beacon (PLB). JRCC ansvarar för registerhållning för nödsändare som används i sjöfarten. Ansvarig räddningsledare på tar emot larm på nödnummer 112 från SOS Alarm, klassificerar och bedömer dem samt fattar beslut om och leder räddningsinsats. ansvarar för miljöräddningstjänst till sjöss inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon samt i , och . De kommunala räddningstjänsterna ansvarar för miljöräddningstjänst i vattendrag, kanaler, hamnar och andra insjöar samt definierat kommunalt hamnområde. Ofta används resurser för både sjöräddning och vilket innebär att ledningscentraler som finns i och har kontakter och samverkar med andra räddningsorgan och aktörer. Ledningscentralen deltar i och följer det operativa arbete som bedriver Vid miljöräddningsinsatser finns räddningsledare i anslutning till ledningscentralen och leder insatsen därifrån. 1 Joint rescues services centre 3.2.2Kommunala räddnings- och ledningscentraler framför allt i storstadsområdena, t.ex. och brand- försvar har egna räddnings- och ledningscentraler för räddnings- tjänsten. Vid dessa larm- och ledningscentraler finns larm- operatörer som sköter utlarmning och dirigering av räddnings- insatser efter att SOS-centralen har utfört den första intervjun med anledning av ett inkommet larm. De kommunala larmcentralerna har i dessa fall samma tekniska plattform (Zenit) som SOS Alarm och hanterar utlarmning och ledning av kommunala räddnings- tjänstresurser. Larmoperatörernas arbete sker i dialog med räddningsledare eller inre befäl vid larm- och ledningscentralen. De kommunala larmcentralerna har i vissa fall bredare uppdrag som avser även andra larm- och säkerhetstjänster. Några landsting och regioner, i län, i , i samt Region , har avtal med Sjukvårdens larmcentral (SVLC) för prioritering och dirigering av ambulans. Sjukvårdens larmcentral drivs av , som också bedriver verksamhet inom sjukvårdsrådgivning, rehabilitering, m.m. driver tre larmcentraler belägna i , och . Dessa larmcentraler ligger i anslutning till ambulanssjukvården vid länssjukhusen i de berörda länen, med undantag av . Larm som inkommer på 112 till SOS Alarm och som rör ett vårdärende ska för dessa landsting vidarekopplas till Sjukvårdens larmcentral, vilket sker genom att SOS Alarm ringer upp larmcentralen, varvid larmcentral övertar ansvaret för larmärendet. har även beslutat att upphandla tjänsten prioritering och dirigering av ambulanser av . Det nya avtalet ska gälla från . 3.3Fördelning av larm på 112 Antal inkommande samtal (anrop) till 112-numret uppgick till totalt ca 3,5 miljoner. Av dessa utgör ungefär hälften behandlade nödanrop, medan den andra hälften består av A- nummerlösa samtal, fel ringningar m.m. samt samtal som hänvisas till polisens nummer 114 14. Antalet 112-samtal och antalet behandlade nödanrop (larm) uppgår till drygt 1, 5 miljoner och har legat relativt . I statistiken över inkomna nödanrop ingår också samtal som vidarekopplas till jourhavande präst. Tabellen nedan visar hur nödsamtalen fördelar sig mellan olika ärendegrupper. Källa: 112 i , Verksamhetsrapport från SOS Alarm. Tabellen visar att cirka hälften () av larmen gäller vård eller räddning, vilka som regel också larmas ut från SOS-centralen, medan avser vidarekoppling till polis och utgörs av övriga vidarekopplingar. Andelen samverkanslarm, dvs. när både räddnings- tjänst och ambulans larmas ut, ökade till 63 2012 från 2011 (ingår i Räddning i tabellen). Av de totala nödanropen utgör samverkanslarmen således . Antalet vidarekopplade samtal framgår av tabellen nedan. 2 Inklusive samtal vidarekopplade till jourhavande präst Källa Verksamhetsrapport 112 , s. 40 Av tabellen framgår att avser vidarekopplingar till polisen, är vidarekoppling till jourhavande präst. Utöver de vidarekopplade samtalen hänvisades 125 088 samtal till polisens informationsnummer 114 14. Dessa samtal är inte inkluderade i tabellen ovan eftersom de inte räknas som nödanrop. 3.4Andra tjänster med anknytning till alarmering 3.4.1Varning och information till allmänheten Viktigt meddelande till allmänheten, VMA, är ett varnings- och informationssystem som dels utgörs av utomhuslarm, dels av meddelande i radio och TV. Meddelandet kan avgränsas geografiskt till just det område där faran finns. Vid mindre allvarliga händelser kan myndigheter begära att få sända så kallade myndighets- meddelanden. Programföretagen och har enligt en särskild överenskommelse med MSB, ansvar för att sända VMA. Behöriga att begära sändning av viktigt 3 De vidarekopplade samtalen avser de samtal som vidarebefordras till Sjukvårdens larmcentral. Dessa samtal ingår i summan avseende vård i tabellen ovan. 4 Övriga vidarekopplade samtal utgörs av samtal vidarekopplade till t.ex. socialjour, tandläkare eller Tullen. meddelande till allmänheten och varningsmeddelanden är bl.a. räddningsledare för och statlig räddningstjänst, ett antal myndigheter, sjukvård, anläggningar med farlig verksamhet och SOS Alarm. Begäran om sändning i radio och TV görs hos SOS Alarm som vidarebefordrar uppdraget till sändningsledningen. Varning utomhus kan ske på vissa orter samt inom särskilda områden runt kärnkraftverken. Den kommunala räddningstjänsten utlöser varning utomhus och det finns cirka 4 500 ljudsändare. Utomhusvarning kan också användas för beredskapslarm och flyglarm under höjd beredskap. Inom den så kallade inre beredskapszonen kring kärnkraft- verken varnas allmänheten också inomhus. För inomhusvarning har alla hushåll inom beredskapszonen tilldelats särskilda radio- mottagare avsedda för varningsmeddelande, s.k. RDS-mottagare5. SOS Alarm har genom avtal om tillägg och ändringar i åtagit sig att inrätta ett nytt tekniskt system för viktigt meddelande till allmänheten genom mobil och fast telefoni.6 Avsikten är att det nya systemet för varning ska komplettera de befintliga systemen för varning. eCall är en EU-gemensam nödlarmstjänst för fordon som beslutades . 7 Syftet är att räddningsorganen snabbare ska få information om en bilolycka eller annan händelse genom att ett automatiskt larm utgår från fordonet till den mottagningsfunktion som medlemsstaten anvisat. I enlighet med förordningen för eCall kan medlemsstaterna själva besluta om och hur de vill införa nödlarmsystemet eCall. Implementeringen i bereds i . 5RDS-mottagaren är statlig egendom och ska finnas i alla hushåll inom beredskapszonen kring kärnkraftverk i . RDS-mottagaren larmar hushållen vid en kärnkraftsolycka i och vid andra så kallade VMA-larm genom en larmsignal som åtföljs av ett talat meddelande. 6Avtal om tillägg och ändringar i mellan Svenska staten och , Fö2013/468/SSK 7Kommissionens delegerade förordning av den 26.11.2012 om komplettering av och rådets direktiv /40/EU avseende harmoniserat tillhanda- hållande av interoperabelt EU-omfattande eCall, C(2012)8509 slutlig. Telefonnumret 1177 är det nationella numret för sjukvårds- rådgivning per telefon. Sjukvårdsrådgivningen svarar på frågor, bedömer behov av vård, ger råd eller hänvisar till andra vårdinstanser. Tjänsten är både regional och nationell. Varje landsting eller region driver sin egen sjukvårdsrådgivning men ingår i ett nationellt nätverk och följer nationella kvalitetsnormer. Genom gemensam teknik, gemensamt beslutsstödsystem och gemensamma arbetsformer samverkar landets olika sjukvårds- rådgivningar. Sjukvårdsrådgivningen tar emot mellan 4,5–5 miljoner samtal . vidarekopplas inte samtal som kommer in på 112 och som avser 1177 från SOS Alarm, utan SOS Alarm hänvisar sådana samtal till 1177. Som komplement till telefontjänsten finns en gemensam webbplats, . Avsikten med en gemensam webbplats för hela landet är att kunskapen ska samlas på ett ställe och vara enkel att nå oavsett var man bor. Webbplatsen och sjukvårdsrådgivning på 1177 drivs av , som ägs av landets landsting och regioner. 113 13 ett nytt nationellt informationsnummer vid allvarliga olyckor och kriser. Det särskilda informationsnumret ska också utgöra en tjänst för att bistå och stödja ansvariga aktörer att ge allmänheten snabb, korrekt och samordnad information om allvarliga olyckor och kriser. Allmänheten ska också via tjänsten kunna lämna information om allvarliga olyckor och kriser. Numret togs i drift . SOS Alarm har ansvar för denna tjänst i enlighet med alarmeringsavtalet med staten. Polisens informationsnummer 114 14 114 14 är polisens informationsnummer. Numret ska användas för situationer som inte är akuta, till exempel polisanmälan, lämnande av tips eller begäran om upplysningar om passfrågor, tillstånds- frågor, adresser och öppettider. Numret används också för att komma i kontakt med polisens växel eller en anställd vid polisen. 114 14 inrättades för att man bland annat enklare ska kunna kontakta polisen utan att behöva belasta larmnumret 112 eller hålla reda på den lokala polismyndighetens telefonnummer. 114 14 infördes . 116 000 är ett EU-gemensamt direktnummer som ska användas för att slå larm i situationer när ett barn saknas eller befaras ha förts bort. Syftet är att snabbt kunna komma i kontakt med ansvarigt räddningsorgan. EU:s medlemsstater är enligt gällande direktiv skyldiga att implementera numret 116 000 i enlighet med nationella alarmeringssystem . Former för genomförandet i bereds i . 3.4.4Andra varnings- och informationstjänster är en webbplats som riktar sig till allmänhet och media. förmedlar information från myndigheter och andra ansvariga om hur de hanterar olika kriser - före, under och efter krisen. Myndigheter och aktörer kan länka sin information till . Ansvaret för ligger på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. MSB driver också andra webbplatser såsom , och . 3.4.5Larmning av tjänsteman i beredskap m.m. SOS Alarm ska på uppdrag av behöriga myndigheter samt på eget initiativ vidareförmedla information till tjänsteman i beredskap (TiB) eller ledningsfunktionerna hos av regeringen utpekade aktörer. SOS Alarm har också enligt ett samverkansavtal mellan 8 och rådets direktiv (2009/136/EG) av om ändring av direktiv (2002/22/EG) om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv /58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentlagstiftningen, MEMO/09/491, IP/09/1812 MSB och SOS Alarm ansvar för att stödja när så kallade samverkanskonferenser genomförs. Vid samverkanskonferenserna deltar berörda aktörer och experter med syftet att skapa en nationell lägesbild, där var och en deltar utifrån sitt sektors- eller geografiska ansvar. I regeringsformens1 1 kap. 2 § stadgas att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Vidare stadgas att den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Särskilt ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsättningar för hälsa. Enligt 2 kap. 6 § RF är var och en skyddad mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. Av 2 kap. 20 § framgår att skydd mot hemlig avlyssning som innebär övervakning och kartläggning av den enskildes personliga förhållanden får begränsas genom lag. 4.1.2Lagen om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler Lagen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler syftar till att möjliggöra snabba och effektiva hjälpinsatser i nödsituationer. Lagen förutsätter att alarmerings- centralerna har upprättats efter avtal med staten2. Enligt lagen krävs tillstånd av regeringen för att en alarmerings- central ska få spela in, avlyssna och avbryta telefonsamtal varigenom någon avser att tillkalla polis, räddningstjänst, ambulans eller annat hjälporgan (2 §). Tillståndet ska förenas med villkor om 1Regeringsformen (RF) 1974:152, omtryckt SFS 2011:109. kap. 5 om 112-tjänsten och alarmeringsavtalet. hur inspelning, avlyssning och avbrytande av telefonsamtal får utföras. Av tillståndet ska vidare framgå villkor i fråga om förvaring, användning och förstöring av sådant material varigenom uppgift om telefonsamtal kan erhållas (3 §). Lagen innehåller även en bestämmelse om tystnadsplikt som avser uppgifter som lämnas vid telefonsamtal (4 §). Lagen innehåller i övrigt inga materiella bestämmelser om alarmeringscentraler eller alarmeringsverk- samhet. 4.1.3Lagen om elektronisk kommunikation (LEK) Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte vad gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås främst genom att konkurrensen och den internationella harmoniseringen på området främjas. Samhällsomfattande tjänster ska dock alltid finnas tillgängliga på för alla likvärdiga villkor i hela landet till överkomliga priser (1 kap 1 §). Lagen baseras på EU-reglering3. Lagen gäller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster med tillhörande installationer och tjänster samt annan radioanvändning. Lagen är inte tillämplig på innehåll som överförs i elektroniska kommunikationsnät med hjälp av elektroniska kommunikationstjänster (1 kap. 4 §). Lagen innehåller bestämmelser om anmälningsplikt för verk- samhet som innebär kommersiellt tillhandahållande av allmänna kommunikationsnät och allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster (2 kap. 1 §). I lagen finns bestämmelser om s.k. samhällsomfattande tjänster. Med samhällsomfattande tjänster avses bl.a. tillhandahållandet av anslutning till det allmänt tillgängliga telefonnätet och tillgång till telefonitjänster till en fast anslutningspunkt i stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe åt var och en som efterfrågar denna tjänst (5 kap. 1 §). Av lagen framgår att den som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst ska utan onödigt dröjsmål till tillsyns- myndigheten rapportera störningar eller avbrott av betydande 3 och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv). Den som tillhandahåller ett allmänt kommunikations- nät eller en allmänt tillgänglig telefonitjänst ska även medverka till att nödsamtal utan avbrott kan förmedlas avgiftsfritt för avsändaren (5 kap. 7 §). I lagen finns även bestämmelser om rätt att använda radio- frekvenser och nummer (3 kap.), samtrafik och andra former av tillträde m.m. (4 kap.), tjänster till slutanvändare m.m., (5 kap.), behandling av trafikuppgifter samt integritetsskydd (6 kap), tillsyn (7 kap.) och prövning av ärenden (8 kap.). Till lagen finns en förordning (2003:396) om elektronisk kommunikation som innehåller kompletterande bestämmelser till lagen. Av förordningen ges () ett antal uppgifter som ansluter till lagen, bl.a. anges att PTS är tillsyns- myndighet enligt lagen om elektronisk kommunikation (2 §). PTS får meddela sådana föreskrifter om den fredstida planeringen för totalförsvarets behov av elektroniska kommunikationer som avses i lagen och PTS ska då beakta frågor om prioriterade abonnemang och krisabonnentplaner (5 §). PTS ska fastställa nationella nummerplaner för elektronisk kommunikation och meddela föreskrifter om dess användning (16 §). PTS får meddela före- skrifter om principerna för tilldelning av nummer (17 §). PTS får besluta om skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt lagen och ska anmäla de företag som ålagts skyldig- heter till Europeiska kommissionen (29 §). Post- och föreskrifter om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgift till samhällets alarmeringstjänst Post- och föreskrifter (PTSFS 2008:2, ändrad senast PTSFS 2011:4) om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgift till samhällets alarmeringstjänst innehåller bestämmelser om förmedling av nödsamtal och tillhandahållande av lokaliseringsuppgifter till samhällets alarmeringstjänst. Före- skrifterna inleds med definition av begreppen tjänstetillhanda- hållare och samhällets alarmeringstjänst. Med tjänstetillhandahållare avses i föreskrifterna en aktör som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Med samhällets alarmeringstjänst avses den som ansvarar för att samordna, dvs. ta emot, behandla och styra, nödsamtal till de alarmeringstjänster som finns uppräknade i en bilaga 1 (1 §). (Alarmeringstjänster enligt bilaga 1 är följande 1. Ambulans, 2. Flygambulans, 3. Jourhavande läkare, 4. Polisen, 6. [Polisen], 7. [Luftfartsstyrelsen], 8. [], 9. till sjöss [], 10. vid utsläpp av radioaktiva ämnen [], 11. Socialjouren, 12. [narkotikatips], 13. Giftinformation, 14. Jourhavande präst, 15. Jourhavande tandläkare). av nödsamtal stadgas att om inget annat avtalats mellan tjänstetillhandahållaren och samhällets alarmerings- tjänst, ska tjänstetillhandahållaren, vid förmedling av nödsamtal ange de koder som fastställts i specifikationen ITS 21, utgåva 1 – tillägg 1 (2 §). I en not till denna föreskrift anges Routing of calls to the emergency numbers 112 using the Identification Plan of Municipalities. Specifikationen publiceras av Informationstekniska standardiseringen (ITS) och finns tillgänglig på ITS webbplats, . Vad gäller underrättelse vid större störningar m.m. föreskrivs bl.a. att om samtal på grund av störningar, avbrott i nät eller liknande inte kan förmedlas, ska tjänstetillhandahållaren underrätta samhällets alarmeringstjänst. Vid planerade avbrott ska underrättelse lämnas senast före avbrottet, om inte annat överenskommits. Underrättelsen ska innehålla uppgifter om orsaken till att nödsamtal inte kan förmedlas, avbrottets omfattning, berörda kommuner och antalet berörda abonnenter samt beräknad tid för avbrottet i den mån sådana uppgifter är tillgängliga (3 §). Angående lokaliseringsuppgifter föreskrivs att vid förmedling av nödsamtal ska tjänstetillhandahållaren överföra den uppringandes telefonnummer (A-nummer) till samhällets alarmeringstjänst (4 §). Vid förmedling av nödsamtal från en mobil nätanslutningspunkt ska tjänstetillhandahållaren överföra den geografiska positionen för användarens terminalutrustning till samhällets alarmeringstjänst. De överförda uppgifterna ska vara så korrekta och tillförlitliga som kan anses rimligt.