sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — 6Personer som var utan arbete och kunde arbete den s.k. referensveckan eller börja från refe- rensveckans slut. Arbetslösa omfattar även personer som har fått ett arbete som börjar , förutsatt att de skulle ha kunnat arbeta referensveckan eller börja från referensveckans slut. 7Personer som varken är sysselsatta eller arbetslösa. Gruppen omfattar bl. a. studerande, pensionärer, hemarbetande, värnpliktiga eller långvarigt sjuka. 8I har heltidsstuderande fram till och med AKU:s septembermätning 2007 inte klassificerats som arbetslösa, även om de uppfyller villkoren för att räknas som arbetslösa. Med heltidsstuderande i avses personer som går i reguljära utbildningar såsom grund- skola, gymnasieskola och högskola, men också vissa arbetsmarknadspolitiska program be- traktas som utbildning. I stället har de hänförts till gruppen ej i arbetskraften. Detta har avvikit från och EU:s riktlinjer. Från och med AKU:s oktober- mätning 2007 ändrades detta till gängse internationell standard på så sätt att heltidsstuderan- de som aktivt söker arbete och är beredda att ta ett arbete räknas som arbetslösa. 9Se vidare kapitel 5 och 6 för en närmare beskrivning av definitionen NEET. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv studerar,10 av de icke-studerande arbetslösa och personer utanför arbetskraften som heller inte studerar. Unga som varken arbetar eller studerar och ungdomsarbetslöshet Även om NEET och arbetslöshet är relaterade begrepp finns det viktiga skillnader när det gäller hur andelen arbetslösa respektive NEET beräknas. Kategorin arbetslösa utgörs av personer som är utan arbete, men har sökt arbete . För klassificeringen av de arbets- lösa tas inte hänsyn till eventuellt deltagande i studier. Kategorin NEET utgörs, som tidigare nämnts, av personer som varken arbetar, studerar eller befinner sig i någon form av arbets- marknadspolitiskt program.11 Således utgörs kategorin av såväl unga som för tillfället saknar arbete som av de unga som saknar anknyt- ning till såväl arbetsmarknad som utbildning. Med andra ord beräknas andelen arbetslösa som kvoten av antalet arbetslösa dividerat med antalet personer som ingår i arbetskraften, dvs. de som har ett arbete samt de som inte har funnit något arbete men som aktivt söker efter ett arbete. Arbetslöshet och NEET är således andelar av olika storheter. Antalet sysselsatta + antalet arbetslösa 10Unga som varken arbetar eller studerar är en indikator som definieras på olika sätt av olika aktörer. Se vidare kapitel 5. 11Nästan samtliga arbetsmarknadspolitiska program i klassificeras som studier i Arbetskraftsundersökningarna, men inte som formella studier. Det krävs att intervjupersonen aktivt deltar i aktiviteten hos Arbetsförmedlingen. Det räcker således inte med att vara inskriven. Huruvida dessa personer klassas som arbetslösa eller ej beror på om de söker och kan ta arbete, precis på samma sätt som för övriga arbetslösa. Med andra ord leder deltagan- de i ett arbetsmarknadspolitiskt program inte per automatik till att en intervjuperson klassas som arbetslös. Enligt svenska kan en person som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program även klassas som sysselsatt. Detta gäller då endast om personen deltar i arbetsplatsens produktion av varor och tjänster och att deltagaren också får lön från före- taget där personen arbetar. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Andelen NEET, dvs. unga som varken arbetar eller studerar, å andra sidan, beräknas genom att dividera antalet personer som varken arbetar eller deltar i någon utbildning eller praktik med det totala antalet ungdomar i befolkningen. Totala antalet unga i åldersgruppen Antalet personer som beräknas tillhöra kategorin NEET är betyd- ligt fler än antalet arbetslösa i flertalet europeiska länder. Detta gäller däremot inte nödvändigtvis i alla länder, t.ex. . I för- detta till stor del av att många av de arbetslösa är studerande. 3.1.2Sysselsatta, arbetslösa och utanför arbetskraften För att beskriva utvecklingen av antalet unga som varken arbetar eller studerar finns det inledningsvis anledning till en mer övergri- pande beskrivning av samtliga ungas olika arbetsmarknadspositio- ner, på det sätt de klassificeras i Arbetskraftsundersökningarna. I diagram 3.1 visas hur andelen sysselsatta, arbetslösa och personer som ej är i arbetskraften fördelas –2013.12 Som beskrivits ovan är begreppen heterogena och därför redovisas också i nedanstående figur hur stort antal av de arbetslösa respektive de som ej är i arbetskraften som är studerande.13 De allra flesta arbetar eller studerar De allra flesta ungdomar arbetar eller studerar. Detta gäller av de unga i åldern 20–. De övriga är de unga som utgör gruppen NEET, dvs. de som är arbetslösa (ex- klusive personer i utbildning) samt de unga som ej är i arbetskraften (exklusive personer i utbildning). NEET illustreras således av de två översta kategorierna i diagrammet. Som framkommer ur dia- grammet har andelen NEET varit ungefär lika stor 12Data avser respektive år. 13Frågor ställs om personen studerat under referensveckan och i så fall om studierna var hel- eller deltidsstudier. Vidare efterfrågas antalet studietimmar under referensveckan. De euro- peiska kraven på vidgades . Fr.o.m. ställs också en fråga avseende studier de närmast före referensveckan samt en fråga om studierna avsåg heltidsstudier. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv 2006–2013. Hälften av de unga som tillhör NEET kategoriseras som arbetslösa och hälften är ej i arbetskraften, enligt . Diagram 3.1 Andel unga i åldern 20–som är sysselsatta, arbetslösa och ej 2006–2013 ej i arbetskraften därav studerande (heltid) Not: Sysselsatta personer som också är studerande särredovisas inte här. Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. En stor grupp av unga i åldern 20–är studerande. Dels finns studerade i kategorin ej i arbetskraften. Dels finns också personer som är arbetslösa men som också studerar.14 Huruvida de arbetslösa ungdomarna som studerar gör detta i brist på ett arbete eller utgörs av studerande som söker ett kompletterande deltids- jobb till studierna är emellertid inte känt.15 14Dessutom finns det studerande bland de sysselsatta. Detta särredovisas inte här eftersom utredningen har fokus på de grupper som inte är sysselsatta. 15Statistiska centralbyrån visar i Ungdomars arbetsmarknadssituation – en europeisk jämförelse att av de svenska arbetslösa ungdomarna i åldern 15–betraktade studier som sin huvudsakliga verksamhet. Arbetslösheten bland ungdomar påverkas av en rad olika institutionella faktorer. Dessa varierar mellan olika länder och påverkar nivån på ungdomsarbetslösheten. Exempelvis påverkas konstruktionen av studiemedel incitamenten att söka feriearbete. Förutom konstruktionen av studiemedel påverkas också ungdoms- arbetslösheten av utbildningssystemens uppbyggnad, inklusive förekomst av lärlingar, samt förekomsten och kategoriseringen av arbetsmarknadspolitiska program. (Statistiska central- byrån (2013) Ungdomsarbetslöshet – jämförbarhet i statistiken mellan ett antal europeiska länder, Bakgrundsfakta, Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik, 2013:1, ). Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv 3.1.3Arbetslöshet bland unga i åldern 20–24 år Ungdomar har generellt sett en högre arbetslöshetsnivå än befolk- ningen i övrigt. Detta har flera förklaringar. Framförallt består ungdomar av en grupp som gör sitt intåg på arbetsmarknaden, men det är också en ålderskategori som, vilket vi beskrivit ovan, ägnar sig åt studier i högre utsträckning än övriga befolkningen vilket san- nolikt påverkar deras incitament och möjligheter att delta på arbets- marknaden och därmed också arbetskraftstalet. I åldern 15–går de allra flesta i eller på gymnasiet och mycket få ungdomar söker arbete. Detta medför att denna åldersgrupp har en högre andel studerande, vilket i sin tur medför ett lägre arbets- kraftsdeltagande.16 I denna övergripande redovisning av ungdomars arbetslöshet fokuseras därför på ungdomar i åldern 20–, dvs. den ålder där en betydligt större andel av ungdomarna söker arbete. Utbildningsnivån påverkar risken för arbetslöshet I diagram 3.2 visas den relativa arbetslösheten17 för unga i åldern 20––2012. Över tid har arbetslösheten varierat mellan . Unga män har en något högre arbetslöshet än motsvarande unga kvinnor. hade män en arbetslöshet på medan kvinnors arbetslöshet var . 16Arbetskraftstalet, dvs. arbetskraftens andel av befolkningen, för ungdomar i åldern 15–var . Motsvarande för unga i åldern 20–var . 17Andelen arbetslösa av antalet personer i arbetskraften. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.2 Relativ arbetslöshet 2005–2012 bland unga i åldern 20–24 år Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. I diagram 3.3 visas den relativa arbetslösheten för samma ålders- grupp fördelat på utbildningsnivå och kön. Utbildningsnivån är uppdelad utifrån om den unge har förgymnasial utbildning eller mer än förgymnasial utbildning. Förgymnasial utbildning kan här innebära endast grundskoleutbildning eller också inkludera en ej avslutad gymnasieutbildning. Mer än förgymnasial utbildning är här lägst en avslutad gymnasieutbildning. Ur figuren framkommer tydligt att arbetslösheten samvarierar med utbildningsnivån. Unga med endast förgymnasial utbildning tenderar att ha dubbelt så hög arbetslöshet som de unga som har högre utbildning. var arbetslösheten för män med förgymnasial utbildning . Motsvarande för män med mer än förgymnasial utbildning var . Arbetslösheten tenderar att vara hög för såväl kvinnor som män med endast förgymnasial utbildning. Dock tycks arbetslösheten för dessa unga kvinnor sjunka , dvs. från år 2012. För unga män och kvinnor som har mer än förgym- nasial utbildning är arbetslösheten mer jämn . Under perio- den –2012 har andelen varierat mellan . Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.3 Relativ arbetslöshet bland unga i åldern 20–fördelat på utbildning och kön Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. Mer än förgymnasial utbildning män Mer än förgymnasial utbildning kvinnor För att få en djupare förståelse för ungas situation på arbetsmark- naden bör ytterligare aspekter tas i beaktande. En viktig faktor, utöver huruvida de arbetslösa är studerande eller inte, är arbetslös- hetstidens längd. Innebörden av att vara arbetslös skiftar kraftigt beroende i arbetslöshet. En arbetslös person kan antingen befinna sig mellan anställningar eller ännu inte ha fått sin första an- ställning. Det är naturligt att ungdomar ofta startar som arbetslösa och att det kan ta innan de får sina första jobb. Är arbets- löshetstiden lång kan orsakerna till denna vara av annan karaktär. En sådan orsak till arbetslöshet kan t.ex. handla om att arbetsgivares efterfrågan på ungdomar minskat.18 I diagram 3.4 visas tiden i arbetslöshet för ungdomar i åldern 15–. Där framkommer att av samtliga arbetslösa ung- domar är arbetslösa eller kortare. Lika stor andel, dvs. är arbetslösa mellan (5–). 18 , O. (2009) Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? Rapport till 2009/6, IFAU, och . Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Resterande ungdomar, dvs. , är långtidsarbetslösa, de har en arbetslöshetstid ().19 Diagram 3.4 Tid 2007–2013 för ungdomar i åldern * uppgifterna avser respektive år. Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. I diagram 3.5 visas kort respektive lång arbetslöshet fördelat på kön. Där framkommer att hade män respektive kvinnor i lika hög grad kort arbetslöshet. Därefter har utvecklingen gått åt att unga mäns korta arbetslöshet har minskat i förhållande till kvinnors. Kvin- nors korttidsarbetslöshet är även medan mäns andel har sjunkit till . Andelen män som är långtidsarbetslösa har ökat . var 13 pro- cent långtidsarbetslösa och 2013 var motsvarande andel . Andelen kvinnor med långtidsarbetslöshet har i stället minskat över och är . 19 Arbetslöshetstiden är betydligt längre för befolkningen i övrigt. av t.ex. arbetslösa personer i åldern 25–har en arbetslöshetstid eller kortare medan av denna ålderskategori är långtidsarbetslösa. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.5 Kort (1–) respektive lång (> ) arbetslöshet bland unga män och kvinnor i åldern 15–24 år * uppgifterna avser respektive år. Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna 3.1.5Unga som varken arbetar eller studerar – NEET Utredningens målgrupp och fokus är de unga som internationellt har kommit att kallas NEET – Not in Employment, Education or Training. I har dessa unga varierande benämningar: unga som varken arbetar eller studerar, inaktiva och unga utanför.20 För- utom att benämningarna varierar används olika dataunderlag för att fånga målgruppen.21 Därutöver skiftar också syftet med de olika in- dikatorerna. I vissa studier är syftet att fånga en bred grupp av de unga medan andra studier syftar till att fånga en smal och utsatt grupp av de unga. I Arbetskraftsundersökningarna utgörs NEET av de personer som (a) inte är sysselsatta (alltså arbetslösa eller utan- för arbetskraften) och (b) inte deltagit i någon form av utbildning . I diagram 3.6 visas andelen unga som varken arbetar eller studerar –2012 baserat på AKU.22 Såväl under periodens början som under periodens slut är andelen unga som varken arbetar 20I kapitel 5 redogörs i detalj för hur dessa unga i olika studier definierats och vad de olika definitionerna får för konsekvenser för storleken på gruppen. 21Utöver Arbetskraftsundersökningarna har ett antal studier genomförts baserade på register- data för att fånga gruppen unga som varken arbetar eller studerar. 22Se bilaga 3 för fördjupad redovisning avseende unga som varken arbetar eller studerar. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv eller studerar i åldern 15–. Detta gäller oav- sett kön. Under lågkonjunkturen ökade emellertid andelen till . Andelen varierar däremot beroende på ålder. Bland de yngre ungdomarna, 15–, är andelen . Bland de något äldre ungdomarna är andelen däremot betydligt högre, dvs. Diagram 3.6 Andel unga i åldern 15–som varken arbetar eller studerar (NEET) Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. Andelen unga som varken arbetar eller studerar är sannolikt en heterogen grupp och orsakerna till att den unge befinner sig i denna position antas variera. Detta framkommer i diagram 3.7 där de unga är fördelade på ålder, kön och födelseland.23 Generellt sett kvarstår skillnaderna mellan de olika åldrarna. Yngre ungdomar, oavsett kön och födelseland, har lägre andelar än de äldre ungdomarna. Bland de äldre varierar dock andelen unga som varken arbetar eller studerar när hänsyn tas till kön och födelseland. Såväl utrikes födda kvinnor som män har högre andelar än svenskfödda män och kvinnor. Sär- skilt hög är andelen bland utrikes födda kvinnor, där den är , vilket kan jämföras med inrikes födda där andelen är . 23 Här kategoriseras födelseland endast som inrikes respektive utrikes född. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.7 Andel unga i åldern 15–respektive 20–som varken arbetar eller studerar fördelat på kön och födelseland Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. Hög risk för att varken arbeta eller studera bland unga som saknar gymnasieutbildning Förhållandet mellan utrikes respektive inrikes födda förändras emellertid när hänsyn också tas till utbildningsnivå. I stället fram- står då skillnaden vara mellan dem som har en gymnasieutbildning och dem som inte har en sådan utbildning.24 I diagram 3.8 visas att oavsett kön och födelseland är det betydligt större sannolikhet att unga som endast har en förgymnasial utbildning saknar både arbete och utbildning. Andelen unga som varken arbetar eller studerar bland de med förgymnasial utbildning är för såväl inrikes- som utrikesfödda män och kvinnor . Särskilt anmärkningsvärt är svenska och utrikes födda kvinnors andel under lågkonjunkturen då andelen uppgick till för dessa unga kvinnor. För de unga som däremot har en gymnasieutbildning eller mer varierar andelen mellan . För dessa unga ökade heller inte andelen under lågkonjunkturen i lika stor grad som för dem med förgymnasial utbildning. 24 Dessa resultat överensstämmer med registerbaserade analyser ((2010) Social rapport , , s. 83). Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.8 Andel unga i åldern 20–som varken arbetar eller studerar fördelat på utbildningsnivå, kön och födelseland mer än förgym utb mer än förgym l utb utrikes födda män mer än förgym utb utb inrikes födda kvinnor Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. Utbildningsnivån i gruppen varierar över tid Så här långt har data från Arbetskraftsundersökningarna använts i detta avsnitt. För att fördjupa kunskapen om de unga som varken arbetar eller studerar kan registerdata med fördel också användas. Utredningen beskriver i kapitel sex på vilka sätt registerdata kan nyttjas. Nedan visas utvecklingen av andelen elever med slutbetyg från gymnasieskolan bland unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20––2010, baserat på registerdata.25 Som framgår av diagrammet har andelen med slutbetyg26 minskat i gruppen. I början av perioden hade hälften av de unga som varken arbetade eller studerade en gymnasieutbildning medan det var motsvarande . Samma tendens finns bland både kvinnor och män, dock tycks denna utveckling vara 25Temagruppen för Unga i arbetslivets definition används, se kapitel 5. 26Till skillnad från tidigare redovisade mått på högsta utbildningsnivå ingår inte elever med samlat betygsdokument här. Se vidare bilaga 6 för ett resonemang om olika sätt att redovisa utbildningsnivå. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv extra stark bland de unga männen. Anledningen till detta är sanno- likt att sammansättningen av de individer som tillhör gruppen unga som varken arbetar eller studerar är olika i hög- respektive lågkon- junktur. I lågkonjunktur är gruppen mer heterogen och risken ökar även för personer med slutbetyg att hamna i gruppen. När antalet unga som varken arbetar eller studerar blir färre blir sammansätt- ningen en annan och andelen med slutbetyg blir därmed troligtvis också lägre. Det betyder att förutsättningarna för arbetsmarknads- etablering i gruppen delvis är beroende av det totala antalet individer i gruppen, vilket i sin tur har ett samband med konjunkturen. Diagram 3.9 Andel unga som varken arbetar eller studerar med slutbetyg från gymnasieskolan i åldern 20–24 år Källa: (2013), LISA-databasen. Skolmisslyckande och avhopp är indikatorer på att en ungdom riske- rar att få problem i framtiden.27 Låga och ofullständiga betyg från är riskfaktorer för arbetslöshet och lägre sysselsätt- ningsgrad. Dessutom ökar också sannolikheten för olika psyko- 27 Resultaten pekar mot att arbetsmarknadseffekten är ungefär densamma, oavsett om man aldrig börjar på gymnasiet eller om man avbryter utbildningen. (2010) Social rapport , , s. 70–84; , O. Att få fotfäste på arbetsmarknaden, I , S et al. (red.) (2011) Utanförskap, , : Dialogos; DS 2003:33 Skolmisslyckanden – hur gick det sen? Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, . Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv sociala problem.28 Ett skolmisslyckande är således ett problem för såväl samhället som individen. påbörjar nästan samtliga elever en gymnasieutbildning, dvs. av de som avslutar går direkt till en gymnasieutbildning.29 Men det innebär ändå att 2 000 elever inte påbörjar utbildningen direkt efter avslutad grundskola.30 Att påbörja en gymnasieutbildning är dock inte det samma som att full- följa den. Många avbryter utbildningen . Andra deltar i utbild- ningen men avslutar utan fullständigt slutbetyg eller saknar gymnasieexamen. Individuella programmet – det näst vanligaste gymnasieprogrammet Det är vanligt att elever med olika svårigheter i skolan har gått på det individuella programmet. påbörjade av samtliga gymnasieelever det individuella programmet, vilket gjorde detta till det näst största programmet på gymnasiet.31 I beskrivningen nedan framkommer att elever som har gått på det tidigare individuella programmet är kraftigt överrepresenterade bland dem som under utbildningen avbryter sina studier, inte har en fullföljd gymnasieutbildning eller saknar grundläggande behörig- het till högre studier. I och med den nya gymnasiereformen, , förändrades individuella programmet och ersattes med introduk- tionsprogram. Denna förändring beskrivs närmare nedan. Dock beskrivs först hur olika elever, fördelat efter typ av program i gym- nasieskolan, fullföljer utbildningen. 28Sambanden mellan låg utbildning och ökade risker för tidig död, somatisk och psykisk ohälsa som en rad sociala problem är väl kända och skillnaderna i medellivslängd mellan olika utbildningsgrupper fortsätter att öka. (2010) Social rapport , , s. 229 ff; , O. & , A. (2011) Pathways to Social Exclusion, A Life-Course Study, , 27: 107–123. 29SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kom- mun, s. 83 f. av eleverna som gick ut årskurs nio 2011 är behöriga att söka ett nationellt programmen i gymnasieskolan. Elever som inte är behöriga kan från och med gå på introduktionsprogrammet. 31Ungefär lika stor andel som började på individuella programmet började sina studier på naturvetenskapliga programmet. Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Långt ifrån alla som påbörjat gymnasieskolan har slutbetyg , dvs. har fullföljt utbildningen.32 I genomsnitt saknar 24 pro- cent slutbetyg.33 Denna andel har varit talet. Andelen varierar något mellan män och kvinnor. Kvinnor har i högre utsträckning än män ett slutbetyg ; av kvinnorna saknar slutbetyg medan motsvarande för män är 27 pro- cent. I diagram 3.10 framkommer dessutom att andelen med slutbetyg varierar kraftigt beroende på typ av program i gymnasieskolan. Elever som gått på studieförberedande program har i högre utsträck- ning än elever på andra program ett slutbetyg. Men även bland de unga som gått på ett studieförberedande program är andelen som saknar slutbetyg relativt stort, dvs. De elever som gått ett yrkesförberedande program saknar i ännu högre utsträckning slutbetyg. av dessa elever fullföljer utbildningen och har slutbetyg . För dem som påbörjat det indivi- duella programmet är fullföljd gymnasieutbildning mycket ovanligt. av dessa elever har ett slutbetyg eller motsvarande . 32Se vidare bilaga 6 för ett resonemang om olika sätt att redovisa utbildningsnivå. 33För elever som avbryter gymnasieutbildning finns det möjlighet att fullfölja studierna , t.ex. vid den kommunala vuxenutbildningen. Uppföljningar visar emeller- tid att andelen elever med slutbetyg från gymnasiet inte ökar nämnvärt när de följs upp . Vid en uppföljning framkommer endast marginella förändringar (SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, s. 85 f). Unga som varken arbetar eller studerar – i övergången mellan skola och arbetsliv Diagram 3.10 Fullföljd gymnasieutbildning Not: Fullföljd gymnasieutbildning avser här slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan. Avser samtliga nybörjare i gymnasieskolan respektive år. Källa: (2013). Ett avbrott, dvs. antalet elever som inte studerade innevarande år men väl föregående år, från gymnasieskolan behöver inte nödvän- digtvis innebära att den unge blir arbetslös. Ett avbrott kan innebära att den unge börjar arbeta eller påbörjar en annan utbildning. Risken för att den unge inte återupptar studierna är emellertid stora. Gene- rellt avbryter av eleverna sina studier . Det förekommer inga särskilda könsskillnader.