sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — (2006) Not a very NEET solution: representing problematic labour market transitions among early school- leavers, Work, , 2006 20:443; (2005) NEET group, , ; , B. m.fl. (2002) Costs of Being 'Not in Education, Employment or Training' at 16–18, Research Report No 347, Unit, . 33Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, , s. 54 ff. 34Statistiska centralbyrån (2013) och utredningens beräkningar; Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, , s. 29. 35Statistiska centralbyrån (2013) och utredningens beräkningar. arbetar eller studerar inom visar ett liknande mönster. Män som varken arbetar eller studerar är huvudsakligen arbetslösa medan kvinnor ofta befinner sig i en sådan situation på grund av vård av barn.36 Att bli förälder ökar således risken, särskilt för tonårs- föräldrar, för att varken arbeta eller studera. Detta framkommer i flera olika studier.37 Föräldraskap i tonåren kan leda till ett avbrott i gymnasieutbildningen, vilket i sin tur påverkar förutsättningarna att arbeta eller studera negativt. Unga föräldrar38 har lägre utbild- ningsnivå än jämnåriga. Det är också vanligare att få barn bland unga med utländsk bakgrund.39 Dessa förhållan- den ökar i sig risken för att vara ung och varken arbeta eller studera. –2010 har antalet mödrar under varit drygt 1 300 och antalet fäder drygt 300 per år.40 4.5Utrikes födda är överrepresenterade Utrikes födda är överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. var av personerna i gruppen utrikes födda. Det ska jämföras utrikes födda i hela åldersgruppen 16–. Vid en uppföljning av individens etablering efter att varken ha arbetat eller studerat framkommer att utrikes födda kvinnor har lägst etableringsgrad.41 I dessa redovis- 36OECD (2012) Indicator C5 – Transition from school to work: where are the 15–29 year- olds? Education at a Glance 2012: Indicators, . 37Ungdomsstyrelsen (2012) Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning, ; , A. och , O. (opublicerad) Unga vuxna som varken arbetar eller studerar – Riskfaktorer och konsekvenser– kommande publikation i antologin etablering – utmaningar och möjligheter (prel. titel); Cusworth, L, Bradshaw, J, , B, Keung, A. and Chzhen, Y. (2009) Understanding the Risks of Social Exclusion Across the Life Course: Youth and young adulthood, Social Exclusion Task Force, Cabinet Office, ; , L. & , G. (2007) Närmar sig och fjärmar sig – Uppföljning av indikatorerna för utrikes föddas sysselsättning, , ; (2005) NEET group, , ; , B. m.fl. (2002) Costs of Being 'Not in Education, Employment or Training' at 16–18, Research Report No 347, Unit, . 38Unga som fick barn i åldern 15–. 39Ungdomsstyrelsen (2012) Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning, , 40Ungdomsstyrelsen resonerar om att antalet unga fäder är lägre än antalet mödrar kan bero på att unga kvinnor tenderar att få barn med män som är samt möjligen också på att män som blir föräldrar inte alltid registrerar sig för faderskapet och därmed inte finns med i statistiken ((2012) Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning, , s. 7). 41Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4, , s. 4 f. ningar tas inte hänsyn till andra faktorer som skiljer de olika grup- perna åt, t.ex. utbildningsnivå och socioekonomiska faktorer. När sådan hänsyn tas minskar överrisken för de utrikes födda.42 Det be- tyder t.ex. att en gymnasieutbildning motverkar den förhöjda risken för att varken arbeta eller studera för denna grupp. Även i länder inom EU finns en överrepresentation av ung- domar med invandrarbakgrund bland unga som varken arbetar eller studerar. Risken att hamna i gruppen är högre för denna grupp inom dessa länder.43 4.6Brott i tonåren är en riskfaktor Brott kan medföra en ökad risk för att senare varken arbeta eller studera.44 Registrerad brottslighet i tonåren, 15–, och som ung vuxen, 20–, innebär en högre risk för att varken arbeta eller studera . Detta gäller inte för de ung- domar som enbart registrerats för brott i 15–ålder.45 Ungdomsbrottslighet i sig behöver således inte medföra en ökad risk för att varken arbeta eller studera som ung vuxen. Det kan för- av att en mycket stor del av de unga begår brott . Vidare är ungdomsbrottsligheten skevt fördelad; många ungdomar begår få brott och ett fåtal ungdomar begår många brott. Riskerna för ungdomsbrottslighet sammanfaller till stor del med riskfaktorer för social utslagning, såväl i tonåren som senare i livet.46 42Socialstyrelsen (2010) Anknytning till arbetsmarknaden och ungas etablering i Social rapport , , s. 82 f; 43Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Charac- teristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, , s. 55. 44Scottish (2005) NEET group, , . 45Nilsson, A. och , O. (opublicerad) Unga vuxna som varken arbetar eller studerar – Riskfaktorer och konsekvenser – kommande publikation i antologin etablering – utmaningar och möjligheter (prel. titel). 46Brottsförebyggande rådet (2009) Orsaker till brott bland unga och metoder att motverka kriminell utveckling – En kunskapsinventering, , s. 8 ff. 4.7Ohälsa eller funktionsnedsättning försvårar etableringen på arbetsmarknaden Det finns långsiktiga samband mellan sjukdom och att befinna sig i en situation av att varken arbeta eller studera som ung vuxen.47 Psykiska besvär och sjukdomsfall vid olika tillfällen under hela barn- domen samvarierar med att varken arbeta eller studera . Särskilt allvarliga är konsekvenserna för individer som blir psykiskt sjuka i senare delen av tonåren. Bland dem är det mer än en fjärdedel som inte har fullföljt gymnasieutbildningen.48 Vidare framkommer att en femtedel av unga som har drabbats av en psyk- isk sjukdom i barndomen varken arbetar eller studerar . Många unga med funktionsnedsättning har ett arbete. Det är först när funktionsnedsättningen påverkar arbetsförmågan som den blir ett hinder för individen. Det finns svårigheter att följa arbets- marknadsetableringen för unga med funktionsnedsättning. Exem- pelvis går det inte att via register följa upp elever som har gått i grund- eller gymnasiesärskola eftersom individuppgifter inte regi- streras för dessa skolformer. Kunskaperna om riskerna för unga med funktionsnedsättning att varken arbeta eller studera är därför be- gränsade. Det går dock att konstatera att det är vanligare att unga med funktionsnedsättning var arbetslösa jämfört med övriga unga . I åldersgruppen 16–har av unga med funktions- nedsättning varit arbetslösa , jämfört bland övriga unga. Vidare har unga med aktivitetsersättning eller ersättning för sjukdom svårare än andra grupper att gå vidare till utbildning eller arbete efter att ha tillhört gruppen som varken har arbetat eller studerat.49 Det finns också ett tydligt samband mellan att vara ung och varken arbeta eller studera och upplevd ohälsa; unga som upplever 47Se exempelvis , A. och Svaleryd, H. (2011) Nitlott i barndomen – familjebakgrund, hälsa, utbildning och socialbidragstagande bland unga vuxna, rapport 2011:5, utvärdering, , s. 22 ff; , A. och , O. (opublicerad) Unga vuxna som varken arbetar eller studerar – Riskfaktorer och konsekvenser – kommande publikation i antologin etablering – utmaningar och möj- ligheter (prel. titel). 48Sjögren, A. och Svaleryd, H. (2011) Nitlott i barndomen – familjebakgrund, hälsa, utbildning och socialbidragstagande bland unga vuxna, rapport 2011:5, marknads- och utbildningspolitisk utvärdering, , s. 22 ff. 49Ungdomsstyrelsen (2012) FOKUS 12 – om levnadsvillkor för unga med funktionsnedsätt- ning, 2012:3,¸Stockholm, s. 95 ff. sin hälsa som dålig eller mycket dålig har med stor sannolikhet en funktionsnedsättning. Sannolikheten är högre att ung- domar i denna grupp varken arbetar eller studerar.50 Det finns även andra internationella studier som konstaterar sambandet mellan att ha en funktionsnedsättning och att befinna sig i situationen att vara ung och varken arbeta eller studera.51 4.8Regionala och lokala skillnader Andelen unga som varken arbetar eller studerar varierar stort mellan län och kommuner. Enligt en studie var andelen högst i , och , vilket också är län som på- verkades av den senaste ekonomiska krisen. Däremot var det en låg andel unga som varken arbetade eller studerade i , och . Många kommuner i hade höga an- delar av unga som varken arbetar eller studerar. Det är kommuner som ofta har en svag lokal arbetsmarknad, låg sysselsättning, ett stort inslag av endast förgymnasialt utbildade i befolkningen samt en stigande arbetslöshet bland unga.52 som det finns stora skillnader mellan kommuner och län vad gäller andelen unga som varken arbetar eller studerar finns det också stora skillnader inom kommuner. Exempelvis gäller detta i , och . I stadsdelen i varken arbetade eller studerade av unga i åldern 20–2010. Motsvarande andel i stadsdelen var sex procent.53 Även andra studier visar på liknande resultat.54 Sanno- likheten för att tillhöra kategorin att vara ung och varken arbeta eller studera är högre för unga som bor i resurssvaga områden jäm- fört med dem som bor i mer resursstarka områden. Det finns också studier som visar att unga som varken arbetar eller studerar i resurs- 50Eurofound (2012) NEETs – people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of Union, , s. 55. 51Scottish (2005) NEET group, , ; , B. m.fl. (2002) Costs of Being 'Not in Education, Employment or Training' at 16–18, Research Report No 347, Unit, . 52Arbetsförmedlingen (2013) Ungdomar på och utanför arbetsmarknaden – fokus på unga som varken arbetar eller studerar, , s. 36 ff. 53Statistiska centralbyrån (2013) och utredningens beräkningar. 54Ungdomsstyrelsen (2008) Fokus 08 – en analys av ungas utanförskap, 2008:9, , s. 206 f; (2006) Skilda världar – att leva i olika delar av staden i Social Rapport 2006, , s. 220–235; SOU 2013:13 Ungdomar utan- för gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun, s. 79. svaga områden har svårare att ta sig ur en sådan situation, även när hänsyn tas till individuella faktorer.55 4.9Unga med okänd sysselsättning I flera statistiska modeller som används för att beräkna antalet unga som varken arbetar eller studerar ingår en grupp individer som har mycket låg eller ingen känd arbetsinkomst och inte heller har någon annan känd sysselsättning enligt register. Kunskapen om dessa ung- domar är begränsad. Utredningen har med hjälp av register delat in de unga med okänd sysselsättning i två olika grupper.56 De två grup- perna redovisas utifrån om familjen har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet under eller av medianinkomsten; dvs. det mått som ofta används för att mäta risk för fattigdom. Det verkar finnas två grupper av ungdomar bland de som varken arbetar eller studerar med okänd sysselsättning. Den ena gruppen består av ungdomar med relativt låg utbildningsnivå som bor i egna hushåll med risk för fattigdom. En mycket stor andel av dessa ungdomar är födda utanför . Den andra gruppen består av ungdomar som bor i föräldrahemmet i familjer utan risk för fattig- dom och förenas av bakgrundsfaktorer som till stor del liknar den totala populationens . Resultaten visar att av de unga i åldern 20–utan känd sysselsättning finns i familjer med inkomster över fattig- domsgränsen . Dessa utgör cirka 10 000 individer.57 I denna grupp är i princip samtliga unga skrivna hos sina föräldrar, dvs. kan antas bo kvar hemma. Majoriteten, dvs. , av de unga som finns i hushåll som löper risk för fattigdom bor däremot i egna hus- håll. Utbildningsnivån skiljer sig mellan de olika grupperna. Den är betydligt högre bland de unga som bor i familjer som inte riskerar fattigdom. Här har av ungdomarna endast förgym- 55Socialstyrelsen (2006) Skilda världar – att leva i olika delar av staden i Social Rapport 2006, , s. 220–235; Kassman, A. & , E. (2007) Unga vuxna utanför både skola och arbetsliv – nya etableringsmönster eller början till social utslagning? & Thoursie, A. (red.) Ungas framtidsvägar – Möjligheter och utmaningar, Agora, . 56Åldersgruppen 20–används för att kunna jämföra utbildningsnivåer mätt som för- gymnasial, gymnasial och eftergymnasial nivå. Se mer detaljerad data i bilaga 3. 57 fanns totalt cirka 20 700 individer utan känd sysselsättning. Andelen män var och andelen kvinnor . Kategorin unga med okänd sysselsättning (ingen känd aktivitet) baseras på Temagruppen unga i arbetslivets analysmodell (Statistiska central- byrån, 2013). Det kan jämföras med de unga som bor i hushåll som riskerar fattigdom, där endast har förgym- nasial utbildning. Vidare framgår att av de unga i familjer som inte riskerar fattigdom är födda i . Motsvarande andel för de unga som bor i hushåll som riskerar fattigdom är . 4.10Långsiktiga konsekvenser av att varken arbeta eller studera De långsiktiga konsekvenserna av att varken ha arbetat eller studerat kan bli betydande för individen. Att varken ha arbetat eller studerat ökar också risken för att på lång sikt hamna utanför arbetsmarknaden.58 Denna risk förstärks ju individen har varit utanför.59 Det finns studier som visar att av unga som varken arbetar eller studerar är i samma situation det påföljande året.60 Med andra ord är majoriteten kvar i samma posi- tion året efter. Drygt hälften av de unga som varken arbetar eller studerar är kvar i den situationen i minst tre år.61 Kvinnor är i majoritet bland de ungdomar som går vidare till arbete eller utbildning efter att varken arbetat eller studerat. Utflödet ur gruppen samvarierar tydligt med utbildnings- nivån. Det finns särskilt stora skillnader mellan dem med högst för- gymnasial utbildning respektive de unga med gymnasial eller efter- gymnasial utbildning. Det verkar således vara betydligt svårare för unga med låg utbildningsnivå att börja arbeta eller studera igen.62 58Bäckman, O. (2011) Ung och utanför, I , S, , O, Gavanas, A. & , A. (red) (2011) Utanförskap, , Dialogos, ; , E. & Kassman, A. (2005) Longer-term Labour Market Consequences of Economic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403–424; SOU 2003:92 Unga utanför, 43 ff. 59Franzén, E. & Kassman, A. (2005) Longer-term Labour Market Consequences of Eco- nomic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403–424. 60Arbetsförmedlingen (2013) Ungdomar på och utanför arbetsmarknaden – fokus på unga som varken arbetar eller studerar, , s. 30; Temagruppen Unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, s. 26; Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4, , s. 4. 61Studien är gjord på åldersgruppen 16–. 62Arbetsförmedlingen (2013) Ungdomar på och utanför arbetsmarknaden – fokus på unga som varken arbetar eller studerar, , s. 30 f. Studier som har följt unga som varken arbetat eller studerat i rad visar att en tredjedel var i samma situation senare.63 Bland de unga som var utanför enbart var fort- farande utanför . Denna risk kvarstår även när hänsyn tagits till bakgrundsfaktorer som födelseland, utbildnings- nivå, sjukdomshistorik, bostadsort etc. Detta indikerar att tillhöra kategorin som varken arbetar eller studerar i sig medför en betyd- ande risk för ett långvarigt utanförskap. 4.10.1Stor risk för etableringsproblem och utsatthet Utredningen kan konstatera att det finns en lång rad långsiktiga konsekvenser av att varken arbeta eller studera. Utredningen har analyserat olika utfall efter att den unge befunnit sig i en sådan situation.64 De utfall som studeras är: dödlighet, att tillhöra kärnarbetskraften, att ha fullföljt gymnasieutbildning samt att ha varit frihetsberövad. Två olika definitioner av unga som varken arbetar eller studerar används och jämförs med de som har varit långtidsarbetslösa samt med de som har högst grund- skoleutbildning. Resultaten visar att båda definitionerna av unga som varken arbetar eller studerar ringar in en grupp som har stora etablerings- problem. Vidare framgår att de unga som varken arbetar eller studerar även i övrigt befinner sig i en mycket utsatt position. En låg andel av de unga har lyckats etablera sig i kärnarbetskraften på lång sikt. , , är det , som tillhör kärnarbetskraften. Långtidsarbetslösa, dvs. en annan grupp med etableringssvårigheter, är i högre grad i kärnarbetskraften på lång sikt än vad de unga som varken arbetar eller studerar är. Detta kan också jämföras med utfallet för dem som har högst fullföljd grund- skola. Även vid denna jämförelse har de unga som varken arbetar eller studerar större etableringssvårigheter. 63Franzén, E. & Kassman, A. (2005) Longer-term Labour Market Consequences of Eco- nomic Inactivity during – A , , Vol.8, No 4:403–424. 64Analysen är genomförd av och , . Se bilaga 2. Tabell 4.1 Förhållanden för födda som (2002) kategoriserades som utanför enligt fyra definitioner. Procent (döda per 1 000) under 2 av 3 år Kärnarbetskraft (%) utbildning (%) frihetsberövad (%) Även när det gäller de andra utfallen som studeras här, dvs. dödlig- het, andel med fullföljd gymnasieutbildning samt andelen som varit frihetsberövad, framkommer att utredningens målgrupp har en högre risk för utsatthet än övriga. Det finns anledning att anta att elever i stort behov av stöd riskerar att missgynnas i den svenska skolan. En situation där eleverna inte får det stöd de har rätt till och betydelsen av vilken skola eleven går i har ökat. Även om genomströmningen i gymnasieskolan är rela- tivt är det oroväckande att av en årskull inte fullföljer utbildningen. Gymnasieskolan förmår således inte i tillräckligt hög grad att hjälpa alla de elever som har behov av stöd. Resultatet blir att många av de ungdomar som saknar gym- nasieutbildning riskerar att återfinnas bland de unga som varken arbetar eller studerar. Bristande utbildning är också en av de i sär- klass viktigaste individuella riskfaktorerna som framkommer i studier av målgruppen. Skolan lyckas inte heller tillräckligt väl med sitt kompensatoriska uppdrag, dvs. att stödja de ungdomar som av olika anledningar kommer från resurssvaga familjer. Konsekvenserna av detta blir i många fall att dessa ungdomar avbryter utbildningen eller får sämre studieresultat. Betydelsen av föräldrarnas utbildningsbakgrund och familjens ekonomi visar sig också vara avgörande faktorer som på- verkar ungdomars etableringsmöjligheter. Dessa faktorer återkommer i flera studier som undersöker risker för att varken arbeta eller studera. Även andra faktorer påverkar risken för att varken arbeta eller studera, exempelvis att bo i resurssvaga och segregerade områden, bli förälder i tonåren eller att vara utrikes född. Dessa samband för- svagas däremot när hänsyn tas till utbildningsbakgrund och socio- ekonomi. Skolan och de institutioner som möter de unga under uppväxten har således en avgörande betydelse för att bryta de mönster som leder till att de unga avbryter eller inte fullföljer sin utbildning. 5Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering med varierande definitioner Gruppen ungdomar som varken arbetar eller studerar består av indi- vider som befinner sig i olika situationer. Det finns de som söker arbete men som av olika anledningar är arbetslösa. Det är inte ovan- ligt att anställningarna är kortvariga och tillfälliga vilket innebär att många ungdomar är arbetslösa under korta perioder, t.ex. vid byte av anställningar. Å andra sidan finns det ungdomar som har svårare än andra att få ett arbete och är därmed arbetslösa . I gruppen unga som varken arbetar eller studerar finns också de som är sjuka och som inte kan ta ett arbete. Andra är föräldralediga eller kanske nyanlända till landet. Därutöver finns också en grupp ungdomar som av olika anledningar saknar känd sysselsättning. Antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar varierar be- roende på val av data och definition. Det har gjorts ett antal försök att med olika metoder uppskatta antalet. Det här kapitlet syftar till att redovisa ett antal indikatorer och jämföra de olika definitioner som använts för att fånga målgruppen. Här fokuseras på ålders- gruppen 20–24 år.1 För en redovisning av andelen unga som varken arbetar eller studerar hänvisas till kapitel tre samt bilaga 3. 1 Utredningen jämför åldersgruppen 20–på grund av att det finns en osäkerhet vad gäller den yngre åldersgruppen för de indikatorer som baseras på register. Se diskussion om detta i bilaga 4. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering 5.1Statistik som belyser gruppen unga som varken arbetar eller studerar saknas en officiell löpande statistik som belyser gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Däremot har olika myndig- heter i en rad rapporter, med hjälp av olika metoder och varierande definitioner, tagit fasta på den grupp i befolkningen som är unga och som har bristfällig anknytning till arbetsmarknaden. Bakgrunden till att intresset växte för denna grupp av ungdomar var dels att den svenska ekonomiska krisen med- förde att allt fler ungdomar fick svårt att få fotfäste på arbetsmark- naden. En departementspromemoria, Arbetskraftsutbudet och väl- färden , satte fingret på det faktum att en större andel ungdomar än tidigare var inaktiva. I promemorian konstateras, mot bakgrund av arbetskraftsundersökningar (), att andelen unga som varken arbetar eller studerar ökade och att i befolk- ningen i de yngre åldersgrupperna varken var studerande eller till- hörde arbetskraften.2 Därutöver pekades ut, bland annat i en , som ett land med ett högt antal inaktiva unga som ökningstakten av antalet ekonomiskt inaktiva ung- domar angavs vara högre än i övriga länder.3 Oron för dessa ungdomar bidrog till att regeringen tillsatte en statlig utredning med uppdrag att undersöka hur många och vilka som drabbades samt ge förslag till vad man kunde göra åt problemet.4 Därefter har gruppen uppmärksammats av myndigheter och i en rad forskningsrapporter. Gruppen har kommit att få olika namn, såsom unga utanför, ekonomiskt inaktiva eller unga som varken arbetar eller studerar. Gemensamt för dessa är att forskare och myndigheter med utgångspunkt i olika indikatorer försöker fånga en grupp av ungdomar som varken befinner sig på arbetsmark- naden eller i någon utbildning, dvs. en särskilt utsatt grupp bland de unga. Nedan beskrivs närmare hur gruppen definieras i och internationellt. Som framkommer används både urvalsundersök- ningar och officiella register för att beräkna antalet unga som varken arbetar eller studerar. Detta kapitel syftar till att beskriva de mest 2Ds (2002:30) Arbetskraftsutbudet och välfärden: aktuell politik och framtida utmaningar, s. 58 ff. 3OECD (1999) Employment outlook, ; , P. (2001) The school-to-work transition: a cross-national perspective, , vol. XXXIX, pp. 34–92. 4SOU 2003:92 Unga utanför. Unga som varken arbetar eller studerar – en kategorisering frekvent använda indikatorerna och jämföra hur antalet unga som varken arbetar eller studerar varierar beroende på undersöknings- metod och valda avgränsningar. För att öka förståelsen för de re- gisterbaserade indikatorerna görs bland annat en analys av överlapp- ning dem emellan, dvs. utredningen ställer frågan om det är samma individer som fångas med de olika indikatorerna eller om det är olika grupper av unga. 5.1.1Indikatorer baserade på registerdata I finns god tillgång på officiella register över totalbefolk- ningen. Baserat på dessa register kan en rad analyser göras för att studera olika förhållanden som berör befolkningen.