sou · H1B342 · 2013-06-12 00:00:00 — De flesta av nämndens nuvarande personal är kvalificerade jurister och har en lön som är relaterad till deras arbetsbakgrund. Den genomsnittliga kostnaden per årsarbetskraft kommer, mot bakgrund av nämndens nuvarande personalsammansättning, sannolikt att vara något högre 2015 jämfört med kommande år. Av budgeten för 2013 framgår att lönekostnaderna, inklusive sociala avgifter, för nämndens 14 anställda uppgår till , vilket ger en genomsnittlig kostnad per årsarbetskraft om . Kommittén uppskattar utifrån den siffran att kostnaderna för löner, inklusive sociala avgifter, kommer att uppgå till vilket ger en genomsnittlig kostnad per årsarbetskraft om . uppskattar kommittén lönekostnaderna, inklusive sociala avgifter, till och och åren därefter till , vilket ger en genomsnittlig kostnad per anställd om . 3Regeringsbeslut med diarienummer Ju2012/8172/Å och Ju2012/8527/(delvis). 4Därutöver tillkommer lönekostnader inklusive sociala avgifter för nämndens ledamöter. Dessa anges i 2013-års budget till . 5Siffran är beräknad utifrån att i genomsnitt 27 årsarbetskrafter är verksamma vid myndigheten . Kompetens, volym, kostnader och finansiering Kommittén har i kapitel 14 föreslagit att för polisen ska vara lokaliserad till . En inledande uppgift vid inrättandet av myndigheten blir att hitta ändamålsenliga lokaler. Som rikthyra för lokaler som är belägna centralt i anger () för år per kvadratmeter och för lokaler i närområdet till . Kommittén utgår i den fortsatta beräkningen – för att ha god marginal i beräkningarna – från en kostnad per kvadratmeter om . När det gäller lokalstorleken anger ESV per medarbetare som ett genomsnitt för statliga kontorsmyndigheter. Den relativt stora ytan kan förklaras av gamla och ineffektiva lokaler. Statskontoret har påpekat att myndigheternas ytanvändning inte är effektiv.6 Kommittén förutsätter att det går att hitta moderna lokaler och använder därför – vilket är ett rekommenderat nyckeltal – som schablon i kalkylen. Kommitténs förslag är att ska infogas i för polisen. Nämndens nuvarande hyreskontrakt löper ut . Nämndens lokal kommer inte att rymma hela den nya tillsynsmyndighetens verksamhet. Verksamheten vid tillsynsmyndigheten bör dock vara samlokaliserad och därför behövs en lokal för detta ändamål. En större lokal har ofta lägre hyra per kvadratmeter än vad en mindre lokal har. Lokalkostnaderna måste beräknas på full personalstyrka eftersom det är svårt att successivt anpassa lokaler till ett utökat antal medarbetare. Därför grundas kommitténs beräkning på att lokalerna för tillsynsmyndigheten redan från början hyrs för det lokalbehov som förutses för . Kostnaden för lokaler skulle därmed schabloniserad bli vilket motsvarar per medarbetare. Till detta ska läggas hyreskostnaden för . Dessa lokaler kan lämpligen nyttjas för att nämndens verksamhet ska kunna fortsätta obehindrat. 6 Se bl.a. ESV 2005:3 s. 20 och hänvisningen till Statskontorets påpekanden. Kompetens, volym, kostnader och finansiering I sammanhanget kan nämnas att den genomsnittliga lokalkostnaden per medarbetare vid statliga kontorsmyndigheter i åren 2002–2003 var 79 000 kronor.7 Den genomsnittliga lokalkostnaden för en medarbetare vid en statlig myndighet som använder statsredovisningssystemet8 var 84 709 kronor.9 Medel behöver också avsättas för engångskostnader som är hänförliga till inrättandet av tillsynsmyndigheten. Det kan gälla kostnader för anlitandet av konsulter för förhandlingar om lokaler, iordningsställande av lokaler och utrustning etc. Vidare behövs inköp av bl.a. möbler och utrustning. Kommittén konstaterar att myndigheten kommer att utöva tillsyn över regelefterlevnaden på områden i polisverksamheten som kan vara omgärdad av sträng sekretess. Tillsyn över sådan verksamhet kräver högt säkerhetstänkande även hos tillsynsmyndigheten. Det kan i sig föranleda högre kostnader än för andra statliga kontorsmyndigheter för inköp av bl.a. dokumentförstörare, säkerhetsskåp och ett mer omfattande och kostsamt förfarande, innefattande en säkerhetsprövning, vid rekrytering av personal. Kommittén uppskattar engångskostnaderna för att inrätta tillsynsmyndigheten till per medarbetare och år under uppbyggnadsfasen, vilket sammantaget motsvarar . it-kostnader måste, enligt kommittén, beräknas särskilt. Myndigheternas kostnader för it växer relativt sett och har, enligt ESV, för många myndigheter blivit nästan lika höga per medarbetare som lokalkostnaderna.11 Eftersom kommitténs förslag bygger på tanken att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens nuvarande verksamhet införlivas i för polisen bör kostnaderna för it-lösningar 7ESV 2005:3 s. 20, tabell B.2.1. 8ESV har tillgång till finansiell information genom statsredovisningssystemet som är en integrerad del av statens koncerninformationssystem . 9ESV 2006:31 s. 19. 10Beräknat på 30 årsarbetskrafter. 11SOU 2008:10 s. 93. Kompetens, volym, kostnader och finansiering kunna beräknas något lägre än vad som hade varit fallet om tillsynsmyndigheten hade byggts upp från grunden. Myndigheten kan därigenom eventuellt komma att slippa eller få lägre kostnader för investeringar i ny hårdvara eller licenser. måste det vägas in att den nya tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över regelefterlevnaden på områden i polisverksamheten som är omgärdade av sträng sekretess. Sådan tillsyn innebär hantering av uppgifter som kan kräva mer avancerade it-lösningar och tillförlitliga system. Kostnaderna för it är därför svåra att beräkna, varför kalkylen blir schablonmässig och uppskattas till och därefter till . Beloppen förutsätts täcka kostnaderna för drift och underhåll, utvecklingen av gemensamma it-system, nya system, utbildning och support samt återinvesteringar i hårdvara. Som kommittén tidigare beskrivit kommer tillsynsmyndigheten inte att kunna hålla alla kompetenser som behövs i verksamheten inom organisationen utan vissa tjänster kommer att behöva upphandlas. För detta krävs medel som föreslås stå i proportion till lönekostnaderna. Kommittén uppskattar att ett belopp motsvarande tjugo procent av lönesumman bör läggas till för ändamålet. blir summan , och och åren därefter . Som jämförelse kan nämnas att i sin budget satt upp för konsultkostnader. Medel behöver också avsättas för resor, utbildning, telefon, städning, kontorsmaterial, el, litteratur, personalförmåner, avsättningar m.m. När det gäller den sistnämnda kostnaden kan den – mot bakgrund av de investeringar (inköp av inventarier, system m.m.) som behöver göras – komma att uppgå till betydande belopp. Kommittén uppskattar kostnaden för avskrivning till . Eftersom tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över polisens verksamhet som bedrivs över hela landet bör särskilt kostnaderna för resor uppskattas till ett högre belopp än för många andra myndigheter. I beräkningen har ett belopp motsvarande av lönesumman tagits upp. Även här kan en jämförelse med Kompetens, volym, kostnader och finansiering Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens budget vara av intresse. Kostnaden för resor för är i den budgeten beräknad till och för utbildning till , vilket totalt blir . Summorna blir därmed , och och åren därefter. De uppskattade årskostnaderna är sammanställda i tabellen nedan. När myndigheten är utbyggd blir årskostnaden – med i betänkandet föreslagen volym – . 12 Här räknas Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens nuvarande lokaler in. Lokalhyra om 930 tkr. Kompetens, volym, kostnader och finansiering Kommitténs förslag: för polisen ska finansieras med skattemedel. Enligt tillsynsskrivelsen bör tillsyn i normalfallet finansieras genom avgifter. Beroende på bl.a. vilken verksamhet som tillsyn ska utövas över kan det dock, enligt regeringen, ibland vara mer lämpligt att tillsynen är skattefinansierad. Det kan exempelvis vara fallet då objektsansvarigas eller tillsynsorganens kostnader för att administrera ett avgiftsuttag bedöms som höga i relation till avgiften i övrigt. Det är viktigt att avgifterna är konkurrensneutrala och inte uppfattas som orättvisa. Vidare kan det finnas fördelningspolitiska, effektivitetsmässiga och andra bärande motiv för att låta tillsynen finansieras med skattemedel, särskilt inom områden där tillsynen riktas mot statligt och kommunalt finansierad verksamhet.13 Även ansåg att skattefinansiering bör övervägas när den tillsynspliktiga verksamheten utgör ett skattefinansierat samhällsåtagande, dvs. är i huvudsak avgiftsfri för medborgarna oavsett om verksamheten bedrivs i offentlig eller privat regi.14 Kommittén föreslår att för polisen ska finansieras med skattemedel. Kommitténs förslag till finansiering ansluter till de principer som regeringen uttalade i tillsynsskrivelsen och som också kom till uttryck i . för polisen kommer att utöva tillsyn över polisen vars verksamhet direkt eller indirekt berör hela skattekollektivet. Finansiering med skattemedel är en enhetlig finansieringsform som inte riskerar att tillsynen och granskningen styrs av ekonomiska hänsyn som inte har med syftet med tillsynen att göra. Det är, enligt kommittén, angeläget att tillsynsmyndigheten också i ekonomiskt hänseende får ett så högt förtroende som möjligt både hos tillsynsobjekten och hos medborgarna. Även den omständigheten talar för att tillsynsmyndigheten bör finansieras med skattemedel. Kommittén kan inte se att det finns några andra rimliga alternativa finansieringsformer. 13Tillsynsskrivelsen s. 19 f. 14SOU 2004:100 s. 98. 19Konsekvenser av kommitténs förslag I detta betänkande gör kommittén bedömningen att det, utifrån skäl som hänför sig till polisverksamhetens särart, finns behov av att utöva tillsyn över polisens verksamhet i de delar där befintliga kontrollorgan inte utövar sådan tillsyn. Den tillsynen över polisväsendet bör utövas av ett från den övriga polisen organisatoriskt avskilt organ. Kommittén gör bedömningen att en fristående tillsynsmyndighet, för polisen, bör ha som huvuduppdrag att kontrollera om polisen uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Vidare har de organisatoriska övervägandena resulterat i att kommittén föreslår att den nuvarande verksamheten vid ska fogas till den nya för polisen. De bedömningar och förslag som kommittén gjort respektive lämnat får en rad konsekvenser, vilka dessa är beskrivs nedan. 19.2Konsekvenser ur ett medborgarperspektiv Ökad enhetlighet och rättssäkerhet Den tillsyn av regelefterlevnad som för polisen ska utöva gör att regeringen, och i förlängningen medborgarna, får bättre kontroll över att regler och lagar följs i polisverksamheten. granskning kan också bidra till en större enhetlighet i rättstillämpningen i polisens breda och geografiskt spridda verksamhet. kan exempelvis granska regelefterlevnad inom en viss sektor av polisverksam- Konsekvenser av kommitténs förslag heten över hela landet. På det sättet kan det i förlängningen uppnås en större enhetlighet i verksamheten. Bibehållet och/eller ökat förtroende för polisen kommer, på ett annat sätt än vad är i förhållande till tillsynsobjekten, att vara helt självständig och fristående från den nya och Säkerhetspolisen. Det gäller bl.a. eftersom det i befintliga inspektionsverksamhet i stor utsträckning är polismyndigheterna som tillhandhåller personalen för att genomföra inspektionerna och utöva granskningen. I allmänhet gäller att ju längre bort i organisatoriskt hänseende ett granskningsorgan befinner sig i förhållande till tillsynsobjekten, desto högre förtroende uppnås för den utövade tillsynen. för polisen föreslås utöva en bred ordinär tillsyn över polisverksamheten. I förhållande till den extraordinära tillsyn som JO och JK har över polisverksamheten kommer för polisen att utöva en mer löpande och kontinuerlig granskning av polisväsendet. förutsättningar att utföra löpande granskningar kan därför bidra till att medborgarnas förtroende för att polisverksamheten bedrivs på ett korrekt sätt bibehålls och/eller stärks. Genom att fogas till för polisen blir förutsättningarna för att hitta en samsyn i begreppet tillsyn inom polisens område goda, vilket i förlängningen kan bidra till en mer effektiv tillsynsverksamhet och till medborgarnas förtroende för den tillsynsverksamhet som utövas. Den demokratiska insynen och kontrollen De granskningar som för polisen föreslås kunna utföra ska ge återkoppling till politiker och lagstiftare om hur regelverken för polisen fungerar och om de i praktiken tillämpas som avsetts. Granskningarna ska vidare tjäna som underlag för regionpolisråden samt för och Säkerhetspolisens insynsråd. Genom det särskilda beslutsorganet Konsekvenser av kommitténs förslag Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens nya uppgifter skapas ett demokratiskt inflytande över tillsynsmyndighetens verksamhet. 19.3Konsekvenser ur ett rättskedjeperspektiv I SOU 2012:13 uttalade kommittén följande. Polisen utgör en del av en kedja av flera myndigheter som hanterar brottslig verksamhet. Hela rättskedjans effektivitet och förmåga att lösa sina uppgifter i enlighet med de förväntningar och krav som allmänheten och regeringen ställer är beroende av hur väl polisen utför sina uppgifter.1 Eftersom polisen är en del av rättskedjan får tillsynsmyndighetens granskning av att polisen följer lagar och andra bindande föreskrifter i det brottsutredande arbetet naturligt även vissa konsekvenser för andra myndigheter i rättskedjan. Att det utövas tillsyn över polisens brottsutredande verksamhet bör ge positiva effekter för både åklagar- och domstolsväsendet vad gäller att kunna lösa sina uppgifter i enlighet med de förväntningar och krav som allmänheten och regeringen har. I kapitel 15 har särskilt behandlats de konsekvenser som kommittén bedömer att inrättandet av för polisen får för åklagarväsendet. Kommittén konstaterar där att det inte kan uteslutas att en utökad fristående granskning av polisens brottsutredande verksamhet i viss utsträckning kan innebära att tillsynsmyndigheten exponerar åklagarens självständiga roll i den brottsutredande verksamheten. De konsekvenser som beskrivs i det nämnda kapitlet är dock inte av sådan tyngd att ett granskningsorgan för polisen inte bör inrättas. 19.4Konsekvenser som rör arbetsgivaransvaret och det personalpolitiska området Kommitténs förslag att tillskapa för polisen aktualiserar en ny statlig arbetsgivare och vissa ytterligare arbetstillfällen. Kvalificerad personal med bakgrund i och erfarenheter från polisverksamheten, men också personal med goda tillsyns- 1 SOU 2012:13 s. 343. Konsekvenser av kommitténs förslag kunskaper samt kompetens inom exempelvis juridik, statistik och statskunskap kommer att efterfrågas (se kapitel 18). Förslaget att fogas till för polisen får konsekvenser för den personal som är anställd vid nämnden. De anställda vid nämnden kommer att kunna ha i allt väsentligt samma arbetsuppgifter som de har men de kommer att vara anställda vid en annan myndighet; för polisen. Verksamheten vid tillsynsmyndigheten kommer att vara mer omfattande vad gäller uppdraget och större vad gäller antalet anställda än vad nämndens nuvarande verksamhet är. I 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) sägs bl.a. att vid övergång av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan, övergår också de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nya arbetsgivaren. Detta gäller även arbetstagare i allmän tjänst. De anställningsavtal som gäller vid verksamhetsövergången följer enligt huvudregeln automatiskt med från till för polisen.2 för polisen träder in på arbetsgivarsidan och blir bunden av villkoren i anställningsavtalen på samma sätt som myndigheten är . För , , del kommer förslaget att skapa för polisen att föranleda en del arbete. aktualiseras bl.a. förberedande av författningar och tillsättningsförfaranden. I de löpande uppgifterna kommer exempelvis myndighetsstyrningen att ingå. kommer regelbundet att behöva analysera vilka nya möjligheter tillsynsmyndighetens verksamhet ger för ledning, styrning och uppföljning av polisverksamheten. Det handlar bl.a. om hur ska ta hand om resultatet av de granskningar som tillsynsmyndigheten presenterar. 2 Enligt 6 b § fjärde stycket LAS ska dock ett anställningsavtal inte gå över om arbetstagaren motsätter sig det. Konsekvenser av kommitténs förslag Kommitténs förslag att tillskapa för polisen, och till denna myndighet foga , får ekonomiska konsekvenser. har ett eget anslag. Det anslaget ska, tillsammans med delar av anslaget till som belöper på styrelsens tillsynsverksamhet, omfördelas till för polisen. Omfördelningen från till tillsynsmyndigheten kompliceras dock av flera faktorer. måste självklart ha en verksamhet för intern kontroll och utredning av verksamheten även efter det att tillsynsmyndigheten har inrättats. Vidare är det oklart hur stor del av anslaget till som faktiskt avser tillsynsarbete, dels eftersom tillsynsbegreppet inom polisen har fått en vidare innebörd än definitionen av tillsyn i regeringens tillsynsskrivelse, dels eftersom det egentliga tillsynsarbetet i inspektionsverksamheten i huvudsak utförs av personal från polismyndigheterna. måste noga överväga och ta hänsyn till dessa faktorer inför omfördelning av anslagen till för polisen. För att i övrigt finansiera tillsynsmyndighetens verksamhet bör en omfördelning av resurser inom utgiftsområdet göras. Kommitténs förslag att foga till den nya för polisen kan, enligt kommitténs mening, innebära vissa samordningsvinster i tillsynsverksamheten över polisen på så sätt att den huvudsakliga tillsynen över polisväsendet bedrivs av ett och samma organ. Den nya tillsynsmyndigheten kommer initialt att sysselsätta minst cirka 30 årsarbetskrafter, inklusive de 14 personer som är anställda vid . Kommitténs förslag innebär således en mindre ökning av antalet arbetstillfällen. Lämplig volym på tillsynsmyndigheten när den är fullt utbyggd bör fortsatt övervägas (se kapitel 18). Konsekvenser av kommitténs förslag Av 15 § kommittéförordningen framgår att kommittén ska bedöma även andra konsekvenser av förslagen än de ekonomiska, exempelvis konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, konsekvenser för jämställdheten och möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Enligt kommitténs bedömning medför våra förslag inte några konsekvenser i dessa avseenden. Kommitténs bedömning: för polisen bör starta verksamheten . Kommitténs förslag: En organisationskommitté ska inrättas skyndsamt för att vidta nödvändiga förberedande åtgärder för tillskapandet av för polisen. Kommittén föreslår att regeringen skyndsamt inrättar en fristående organisationskommitté för att förbereda och vidta de åtgärder som behövs för tillskapandet av för polisen. Uppdraget bör ges med förbehåll att fattar de beslut som är nödvändiga för att den nya tillsynsmyndigheten ska inrättas. uppgift bör vara att med utgångspunkt i de förslag som lämnats i denna utredning precisera för polisen ansvar och uppgifter samt utforma förslag till verksamhetsmål överväga lämpliga arbetsformer för tillsynsmyndigheten samt lämna förslag om arbetsordning föreslå en verksamhets- och kostnadseffektiv lokalisering för myndigheten precisera resursbehov och utarbeta budgetunderlag för perioden –2016 närmare överväga vilka kompetenser som behöver knytas till verksamheten vid för polisen, besluta om bemanning och i detta avseende utöva arbetsgivarens befogenheter fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet teckna avtal avseende exempelvis lokaler och it analysera hur för polisen rätt att ta del av uppgifter ska tillgodoses i praktiken Som en förutsättning för organisationskommitténs arbete bör gälla att tillsynsmyndigheten formellt startar sin verksamhet . Det är samma tidpunkt som och Säkerhetspolisen ska starta sina respektive verksamheter. Det är angeläget att den nya typen av tillsyn över polisen som kommittén föreslår i detta betänkande kan starta som organisationerna förändras inom polisväsendet. I kapitel 18 har kommittén dock betonat att verksamheten vid för polisen i sin helhet inte kommer att ha förutsättningar att vara igång från , utan det kommer att vara fråga om en successiv uppbyggnad av den nya tillsynsmyndigheten. 21.1Förslaget till lag (xxxx:xx) om tillsyn över polisverksamhet och viss annan brottsbekämpande verksamhet I den föreslagna lagen (xxxx:xx) om tillsyn över polisverksamhet och viss annan brottsbekämpande verksamhet finns bestämmelser om hur tillsyn över polisen och viss annan brottsbekämpande verksamhet ska utövas. Lagen utgör ett ramverk för för polisen verksamhet. Lagstiftningen bygger på den nuvarande lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. I 1 § definieras innebörden av den tillsyn som tillsynsmyndigheten ska utöva. Grunden för den nya tillsynen över polisväsendet är en snäv ram i lag, se avsnitt 12.2 och 12.3. Hur den nya tillsynen över polisen bör utövas beskrivs i avsnitt 12.4. I sistnämnda avsnitt anges bl.a. att tillsynsmyndigheten främst bör granska regelefterlevnaden i verksamhet och ärenden som kan antas återspegla generella förhållanden inom polisverksamheten. Det innebär att tillsynen över polisväsendet i normalfallet inte bör utmynna i uttalanden om enskilda fall. För de särskilda beslutsorganens del, dvs. , Registerkontrolldelegationen och Skyddsregistreringsdelegationen, motsvarar bestämmelsen vad som stadgas i nuvarande 1 § tredje stycket lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. I denna bestämmelse anges vilka områden som tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över. Vad gäller första punkten finns i kapitel 10 tillsynsområden för polisens verksamhet exemplifierade utifrån vad som anges i 2 och 2 a §§ polislagen. Eftersom polisverksamheten är reglerad i en stor mängd författningar måste tillsynsmyndigheten löpande analysera vilka områden inom polisens verksamhet som är författningsreglerade och som därmed går att granska ur ett regelefterlevnadsperspektiv. En sådan analys kan också ligga till grund för vilka områden som myndigheten väljer att granska (se avsnitt 12.5 och 12.6). Verksamheten med särskilda utredningar, enligt förordningen (2010:1031) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m., vid omfattas inte av den tillsyn som anges i första punkten, se avsnitt 12.11. Bestämmelsens andra och tredje punkt motsvarar, för de särskilda beslutsorganens del, vad som anges i nuvarande 1 § första och andra styckena lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. I bestämmelsen regleras på vilket sätt tillsynsmyndigheten ska utöva sin tillsyn. löpande tillsyn ska genomföras i form av inspektioner eller andra slag av undersökningar. Undersökningarna får utformas efter omständigheterna i det enskilda tillsynsärendet och kan alltså vara av olika art och omfattning. Med andra undersökningar avses exempelvis att tillsynsmyndigheten kan begära in uppgifter från polisen för att sedan granska dessa. I andra stycket anges att tillsynsmyndigheten har möjlighet att genom uttalanden rikta kritik mot den granskade verksamheten. har inte några sanktionsmöjligheter när det gäller felaktigheter som upptäckts vid tillsyn över regelefterlevnaden inom polisverksamheten. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 12.8. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens skyldighet att anmäla förhållanden som kan utgöra brott till eller annan behörig myndighet kvarstår oförändrad. 3 § motsvarar, för de särskilda beslutsorganens del, vad som anges i nuvarande 2 § lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 12.6. Vad som anges i paragrafen gäller också för de särskilda beslutsorganens verksamhet. Bestämmelsen motsvarar vad som anges i nuvarande 3 § lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. I denna paragraf regleras tillsynsmyndighetens förutsättningar att få tillträde till den granskade verksamhetens lokaler och andra utrymmen. Den granskade verksamhetens uppgiftsskyldighet regleras i denna bestämmelse.