sou · H1B31 · 2013-01-16 00:00:00 — Förslaget innebär en likviditetsförbättring för såväl små som stora företag, en förenklad administration vid import, en lika- behandling med införsel från EU och en förbättrad konkurrens- situation för svenska företag. som etableringsland för företag från land utanför EU. Denna typ av förslag är precis vad företagen efterfrågar i av djup ekonomisk kris. Förslaget syftar inte till att ta bort andra regler avseende tull, andra avgifter, uppgifter som säkerställer korrekt statistik såsom ursprungsland, vikt, varukoder mm. ska fortfarande vara den myndighet som utför kontroller avseende dessa förfaranden. Förslaget syftar enbart till en effektivare hantering av momsen. Genom att flytta importmomsbeskattningen till frigörs däremot resurser för som kan användas för kontroll vid import. föreslog dåvarande att import- momsbeskattning skulle flyttas från till . En utredning och konsekvensanalys finns således redan att tillgå. Vi föreslår därför att Regeringen tillsätter en snabbutredning som utreder bästa möjliga system för förvärvsmoms vid import, baserat på redan existerande system inom EU. Förslag – förvärvsmoms vid import 2.1 Förvärvsmoms baserat på bästa förebilderna inom EU Inför förvärvsmoms vid import av varor från länder utanför EU. Beskattning med förvärvsmoms i skattedeklarationen i stället för hantering via som sker , är en förenkling som genomförts i alltfler medlemsländer inom EU. En s.k. förvärvsbeskattning innebär att företaget redovisar utgående moms, på det beskattningsunderlag (värdet av det impor- terade godset som ska fastställa liksom ) i sin skatte- deklaration. Om företaget bedriver verksamhet som medför skattskyldighet till moms och importen är hänförlig till denna verksamhet föreligger avdragsrätt för ingående moms med samma belopp som den utgående momsen i samma skattedeklaration. Detta innebär att importen inte påverkar företagets likviditet. Detta till skillnad mot dagens regler då importmomsen måste betalas till och först därefter kan lyftas av som ingående moms i skattedeklarationen. har, i en utredning, kartlagt hanteringen av importmoms inom EU. Av denna framgår att elva medlemsländer har infört förvärvsmoms vid import, fem har fördröjd betalning av importmomsen och ytterligare två medlemsländer förväntas införa förenklingar . har infört förvärvsmoms . Av tabellen nedan återfinns en sammanställning av denna utredning. Utredningen innehåller detaljerad information om respektive lands regler (se bilaga 1-5). Enligt vår uppfattning är det främst nedanstående fem medlems- stater som bäst lämpar sig som en förebild för en motsvarande svensk reglering. Dessa länders regler präglas av att det är förhållandevis enkelt att uppfylla de krav som ställs för att få tillämpa reglerna om förvärvsbeskattning av importmoms. Av tabellen som följer nedan återfinns en sammanfattning av dessa länders regler. Enligt vår uppfattning bör en obligatorisk förvärvsbeskattning införas som förenklar och förbättrar för såväl små som stora företag. Vidare anser vi att det finns kontrollmässiga skäl att även föra över momsbeskattningen av privatimport till . Skatte- verket kan då få bättre kontroll över de personer som har omfattande privatimport och får på så sätt möjlighet att utreda om dessa bedriver näringsverksamhet eller inte. 2.2.1 Rapport 1993 – och fick dåvarande i uppdrag av Regeringen att i samråd med utreda formerna för och organisationen av momsbeskattningen inför EG-inträdet. Upp- draget omfattade även att utreda formerna för och organisationen av beskattning avseende import från tredje land. Även uppgifts- insamling och ADB-samarbetet prövades. Denna utredning och lämnade förslag återfinns i samlad rapport1 från . publicerades även ett komplement till denna rapport2. Av rapporten framgår att föreslår att beskattningen av import från tredje land flyttas från till skatteförvaltningen för momsregistrerade importörer. Utredningen var dock inte enig på denna punkt då ansåg att även fortsättningsvis skulle vara beskattningsmyndighet avseende importen. I särskild bilaga har utvecklat motiven för sin uppfattning. I utredningen finns även konsekvensbeskrivning av förslagets effekter på kontrollbehov, administration, personal inom moms- beskattningen, momsredovisning, likviditets- och ränteeffekter och IT- och genomförandekostnader osv. föreslog således att beskattningen vid import från tredje land överförs till skatteförvaltningen. För- delarna som redovisades av var bl.a. att en konkurrensneutralitet med förvärv från EG uppkommer, att onödiga administrativa rutiner undviks, att en enhetlig beskattningsrutin uppkommer för företag och skattemyndigheter, att dubbla likviditetsströmmar undviks och att förutsättningarna för en effektivare skattekontroll förbättras etc. Vidare anger att praktiskt taget samtliga till- frågade organisationer förordade förslaget. I denna utredning stödde dock inte för- slaget. Sammanfattningsvis anges motiven vara att förslaget medför negativ statsfinansiell påverkan, att uppbördseffektivitet är hög, EU:s krav på gemensamma skydds- och kontrollinsatser effekter och utnyttjande av tulldatasystemet (TDS) etc. 1Mervärdesbeskattningen i ett EG-perspektiv, RSV Rapport 1993:8. 2Komplement (till Rapport 1993:8) benämnd RSV Rapport 1994:3. 2.2Rapport 2004 - Samverkan mellan och genomförde en arbetsgrupp, på uppdrag av verks- ledningarna för och , en kartläggning av samverkansformerna mellan myndigheterna samt inventerade pågående utvecklingsprojekt. Arbetet i denna arbetsgrupp återfinns i särskild rapport3. och är statliga myndigheter med lik- artade uppdrag. Myndigheterna ska genom sina processer säker- ställa en korrekt uppbörd av skatter, tullar och avgifter. Ett gemensamt uppdrag föreligger när det gäller moms och punktskatter. Detsamma gäller i kampen mot ekonomisk brottslig- het. I kartläggningen identifierades ett antal möjligheter för utökad samverkan. Avsikten var att ett fördjupat samarbete skulle skapas med syftet att effektivisera verksamheten för de båda myndig- heterna och förenkla för allmänheten och företagen bland annat genom nya IT-tjänster. Fokus låg på två områden; hanteringen och kontrollen av punkt- skatter och moms vilka skulle kunna förenklas om planerna förverk- ligas. Ett av de förslag som arbetsgruppen skulle utreda var om också kunde utnyttja så kallade skattekonton för att ta in sina avgifter från importföretagen och på så sätt förenkla hanteringen för såväl företagen som . För importföretagen föreslogs också att sådana som kvalitets- säkrats i Servicetrappa skulle kunna befrias från att erlägga importmoms genom att och kvalitetssäkrar momsredovisningsrutinerna. Utredningen konstaterar att om statens fordringar samlas på ett ställe, uppbörd via skattekonto, uppkommer en fördel för såväl företagen som . Exempelvis kan ingående moms och utgående moms kvittas direkt. Det kan även vara en fördel för staten som borgenär. Vidare anges att förslaget att generellt slopa kravet för moms- registrerade företag att betala importmoms till vid import från tredje land har diskuterats, men Finans- departementet har avvisat förslaget, troligtvis p.g.a. den initiala kreditförlusten. 3 Rapport mellan och , Dnr 130 272171-04/121, 9342/04. Vid ett av arrangerat seminarium ville verket fånga upp tankar och idéer kring möjligheterna att minska företagens administrativa börda. tog emot 29 förslag och synpunkter bl.a. förslaget om att ta bort redovisning via Tull- verket av importmoms. Detta förslag inkom även via I en av upprättad sammanställning5 kommenteras dessa förslag. Flera av förslagen utreds vidare eller är föremål för utredning i projekt inom . Förslaget om förändring av importmomsen utreds dock inte vidare och kommenteras på följande sätt. vidtar inte några åtgärder med anledning av förslaget inom ramen för arbetet med att minska företagens administrativa kostnader. Regler om att moms på varor som importeras ska betalas till innebär krav på att betala skatter och avgifter. Kostnader som följer av sådana krav är finansiella kostnader. De omfattas inte av begreppet administrativa kostnader i arbetet med att minska företagens administrativa börda. Fråga om förändring av redovisning av importmoms i förslagets riktning utreds inte av . Med hänsyn till det rådande ekonomiska läget behövs omedelbara förbättringar för företagen. Om en ny utredning tillsätts finns bl.a. tidigare ovan angivna utredningar och konsekvensanalyser redan att tillgå. Vi föreslår att Regeringen tillsätter en snabbutredning som utreder bästa möjliga system för förvärvsmoms vid import, baserat på redan existerande system inom EU. En av Regeringen tillsatt snabbutredning skulle skicka mycket positiva signaler om agerande som förenklar och förbättrar för företagen i av djup ekonomisk kris. 4Näringsdepartementets promemoria daterad . 507.6983 FörslNäringsliv 080108. 3.1 Lagar som omfattas Som anges i beskrivningen ovan ansvarar för beskattning av varor som importeras från tredje land. Resterande moms- beskattning hanteras av . Det är dock alltid Skatte- verket som ansvarar för avdragsrätten för ingående moms dvs. även vid avdrag för den importmoms som har debiterat. Reglerna avseende import återfinns i följande lagar. Mervärdesskatteförordningen (1994:223) Mervärdesskattelagen (1994:200) Skattebetalningslagen (1997:483) Tullagen (2000:1281) Tullförordningen (2000:1306) Tullordningen (2000:20) I bilaga 6 finns en icke uttömmande kartläggning av berörda paragrafer som reglerar import i ovan nämnda lagar. Regelverket som företagen måste hantera är således mycket komplex. Förslaget innebär möjlighet att förenkla regelverket på momsområdet. 3.1.1 Administrativ börda enligt Nuteks rapporter Verket för Näringslivsutveckling, , kartlägger och rappor- terar näringslivets administrativa börda. I ett antal rapporter6 har kostnaderna för tull- och utrikeshandel kartlagts. Någon separat redogörelse för vilka kostnader som just importmomsen förorsakar företagen återfinns dock inte. Av ovanstående rapporter framgår dock, under avdelningen förenklingsförslag, att företagen anser att det inte är kostnadsneutralt att svenska företag betalar införsel- moms vid import. 6 R 2008:05 och R 2008:29, 3.1.2 Vanligt periodiseringsfel försvinner Vid import via ett ombud, exempelvis en speditör. fakturerar denne dels sin transporttjänst och dels ett utlägg för importmomsen. Avdragsrätten för importmomsen inträder först när utfärdat tullräkning. Detta innebär att momsen avseende transport- tjänsten kan vara avdragsgill i en månad och importmomsen i en annan. För tidigt avdragen importmoms är ett av de vanligaste felen i momsredovisningen vilket medför straff i form av skattetillägg och ränta. För att hanteringen i dagens system ska bli rätt krävs således att importmomsen läggs på ett vilande momskonto och bevakas för att avdraget ska ske i rätt period. Vidare innebär utlägg av import- moms ett extra fakturasteg för ombudet. Denna typ av fel och administrativa bördor försvinner således om förslaget införs. Förfarandereglerna avseende momsen som respektive hanterar skiljer sig markant åt. Förslaget innebär en förenkling och harmonisering av reglerna. Exempelvis kan momsen hos omprövas (21 kap. 4§ Skattebetalnings- lagen) medan moms hanterad hos endast kan omprövas (9 kap. 3§ Tullagen). Vidare har i en hem- om avskaffande av tulltillägg avseende moms daterad 2007- 02-07, redogjort för de orimliga konsekvenser tulltillägget innebär för ett importerande företag. Tulltillägget är en sanktionsavgift som riktar sig mot brister i tulldeklarationer. Straffavgiften motsvarar av den tull eller annan skatt som skulle ha undan- dragits om felet inte upptäckts. Dessutom tillkommer på den moms som skulle ha undandragits. Förslaget om förvärvsmoms vid import innebär möjlighet att förenkla och harmonisera förfarande reglerna. 3.3 Två beskattningsmyndigheter avseende moms blir en ansvarar således för beskattning av varor som importeras från land utanför EU. däremot ansvarar för beskattning av varor och tjänster inom , av varor och tjänster från EU och av konsult- och intellektuella tjänster som importers från land utanför EU. Import av varor från länder utanför EU deklareras normalt i en tulldeklaration och importmoms betalas till . Ett importerande företag med avdragsrätt för ingående moms får, när utfärdat tullräkning, därefter göra avdrag för import- momsen i skattedeklarationen som lämnas till . Då två olika beskattningsmyndigheter hanterar importen blir regelverket som företagen måste hantera mycket komplex. Vidare medför två beskattningsmyndigheter att exempelvis information, blanketter och handläggning skiljer sig åt vilket medför ökad börda för företagen. Förslaget innebär att företagen slipper hantera momsen i två olika system och ha kontakt med olika myndigheter som har olika förutsättningar att hantera och besvara momsfrågor. 3.4 Påverkan på likviditeten 3.4.1 Tullförfaranden används för att skjuta upp momsbetalning Vid kontakt med olika importföretag framgår att en konsekvens av dagens regler avseende importmoms är att företag använder olika åtgärder och förfaranden enbart för att undvika eller skjuta upp momsbetalningen. Det är väl känt att exempelvis multinationella företag väljer det land för import som har fördelaktigast momsregler. Det är av stor vikt att momsreglerna inte avgör i vilket land importen görs och därmed hindrar effektiva och alternativa transport- lösningar. Det leder till risk för sämre konkurrens, ökad administration och längre transporter och därmed till ökade utsläpp och kostnader. Även för ej tullbelagda varor används exempelvis följande tull- förfaranden/åtgärder. Detta enbart för att undvika eller skjuta upp betalningen av importmomsen. EU-förtullning (procedur 4200) Omsättning på tullager enligt kap. 9c Mervärdesskattelagen Momsfrihet p.g.a. tullbefrielse enligt EEG nr 918/93 Uppläggning på tullager och deluttag vid behov Olika åtgärder i samband med retur av exporterade varor (reklamationer etc) Dessa tullförfaranden medför extra administration. Förslaget innebär en förenkling genom att företag kan använda enklare tull- system eftersom man inte behöver så många olika varianter på tullprocedurer, bättre logistiklösningar och harmoniserat för- farande med övriga länder som infört förvärvsmoms vid import. 3.4.2 Beräkning av likviditetseffekten beskattning av varor och tjänster från EU och vid import av tjänster från land utanför EU sker främst genom s.k. förvärvsmoms för handel mellan företag. Förvärvsmoms innebär att det importerande företaget inte behöver ligga ute med momspengar. Företaget redovisar istället importen som utgående moms och redovisar avdragsgill ingående importmoms i samma skattedeklaration. För importerande företag med full avdragsrätt för moms innebär förvärvsmomsen ett nollsummespel och ingen likviditetspåverkan. Dagens momssystem när varor importeras från land utanför EU, innebär att moms först måste betalas till och senare återbetalas av . Detta medför en negativ likviditets- påverkan. I samband med denna utredning har en s.k. import- snurra tagits fram. I denna kan likviditetseffekten beräknas. olika förfaranden vid import kan användas har följande scenarios lagts in i snurran. 1.Import enligt förenklat deklarationsförfarande där importören har kredittillstånd hos . Detta innebär att importören har tillstånd av att lämna en förenklad deklaration i samband med att denne begär att få varorna utlämnade. 2.Import enligt normalförfarande där importören inte har kredittillstånd hos . Speditören gör ett utlägg (kredittid ). Normalförfarande kallas också för direktförtullning vilket innebär att en fullständig tulldeklaration lämnas till antingen elektroniskt eller på blankett. 3.Import enligt normalförfarande, importören har ej kredittillstånd i speditören gör ett utlägg (kredittid ). Vid utbetalning av importmomsen från har vi utgått ifrån bästa möjliga scenario, dvs. att skattedeklarationen klarmarkeras omgående och att utbetalningen därefter också görs direkt. I snurran återfinns även olika alternativa momsredovisningar, då det importerande företaget kan redovisa moms antingen kvartals- eller . Vidare kan månadsredovisning ske antingen den 26e efter eller den 12e i andra månaden efter uppbörds- månaden, beroende på om företagets omsättning överstiger eller understiger . I några simulerade exempel som bifogas (bilaga 7-10) framgår att vid en ränta på kan en likviditetskostnad för företagen uppkomma om följande belopp. Under utredningen har vi fått följande uppgifter från angående antalet importörer och deras importvärden för . I den aktuella sökning som gjorts hos ingick ca 24 000 Det bör påpekas att bytte system i samband med att ett nytt uppgiftslämnande trädde ikraft. Eftersom det nya systemet inte driftsattes exakt tappades i värde. Högsta totala importvärdet för ett företag var . Cirka 20 företag importerade varor för värden mellan 1 miljard - . 3500 företag har ett importvärde som ligger i spannet mellan 5 miljoner - 1 miljard. 7700 företag har ett importvärde som ligger i spannet mellan 1 miljon - 50 miljoner. Detta betyder att ca hälften av företagen i sökningen hade ett importvärde . Föreslaget innebär således en mycket värdefull likviditets- förbättring för såväl små som stora företag. Förslaget innebär således en rad förenklingar och förbättringar för svenska företag. En förenkling utan minskade skatteintäkter. Att nuvarande likviditetsbelastning, med en betalning av importmoms till för att sedan återfå den senare via , försvinner. Att en förenklad lagstiftning och harmonisering av förförande- reglerna blir möjlig. Att företagen slipper hantera momsen i två olika system hos två olika beskattningsmyndigheter. Att företagen får en förenklad redovisning i skattedeklarationen, slipper vilande momskonto och risk för periodiseringsfel avseende importmoms. Att svenska företag konkurrerar på mer lika villkor med företag i de EUländer som infört förvärvsmoms vid import. Att attraktionskraft som etableringsland för företag från land utanför EU förbättras. Att resurser frigörs hos till förbättrad kontroll av importerade varor. Av ovanstående framgår att allt fler medlemsstater infört förvärvs- moms vid import. Förslaget innebär förenklingar och en värdefull likviditetsförbättring som så väl behövs och efterfrågas av svenska företag i av djup ekonomisk kris. 1.Ernst & , PM utredning om förvärvsmoms vid import 2.Ernst & , Sammanfattande matris 3.Ernst & ; Summering av de olika ländernas svar 4.Ernst & , Utdrag ur de olika ländernas regelverk 5.Ernst & , PM ytterligare svar på frågor 7.Ernst & , importsnurra, exempel import 100 TSEK 8.Ernst & , importsnurra, exempel import 9.Ernst & , importsnurra, exempel import 10.Ernst & , importsnurra, exempel import 1 MDSEK Förändrad hantering av importmoms. Förändrad hantering av importmoms.