sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Vidare ska i före- kommande fall målen för indivi- framgå av planen. duella kurser framgå av planen. Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven. Eleven ska i samband med utarbetandet erbjudas studie- och yrkesvägledning. I vägledningen ska det ingå information om möjlig- heter till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryterings- behov samt studieekonomiska förutsättningar. Planen ska upprättas i nära anslutning till antagningen och ska vid behov revideras. Utbildning i svenska för 5 Senaste lydelse 2012:746. ens omfattning inom kom- utbildning i svenska för invand- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare är . får överskridas eller under- skridas beroende på hur mycket för att uppnå de kunskapskrav behöver för att uppnå de kun- skapskrav som anges i kurs- 22 kap. 6 § skollagen (2010:800) I 20 kap. 24 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser antal timmar undervisningstid i om minsta antal timmar under- 20 kap. 11, 19 I 20 kap. 11, 19, 20 och 30 §§, 21 kap. 11 och 16 §§ samt 22 kap. och 16 §§ skollagen om rätt och behörighet att delta i behörighet att delta i vuxenutbildning, särskild utbild- ning för vuxna respektive utbild- I detta kapitel finns ytter- ning i svenska för invandrare. ligare bestämmelser om behörig- het och bestämmelser om urval. och bestämmelser om urval. Om samtliga behöriga sök- Om samtliga behöriga sök- utbildning på gymnasial nivå inte utbildning på gymnasial nivå inte kan antas till sådan utbildning, kan tas emot eller antas till sådan ska ett urval göras. utbildning, ska ett urval göras. urval ska företräde, i den ordning Vid detta urval ska företräde, i som anges nedan, ges till en den ordning som anges nedan, sökande som har kort tidigare ges till en sökande som har kort tidigare utbildning och som 6 Senaste lydelse 2012:746. 1.önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en upprättad individuell studieplan, 2.behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program eller för annan behörighetskomplettering, eller 3.behöver utbildningen för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval. Utöver den ordning som anges ovan och som gäller vid mot- tagning och antagning får vid antagningen därutöver ges före- träde till en sökande som oavsett tidigare utbildning har en svag ställning på arbetsmarknaden. Något urval ska inte göras i fråga om sådan vuxen- utbildning på gymnasial nivå som en sökande har rätt att delta i enligt 20 kap. 19 § skollagen (2010:800). Lärarna ska inom vuxenutbildning på gymnasial nivå använda nationella prov inför betygssättningen i 1.svenska kurserna 1 och 3 eller svenska som andraspråk kurserna 1 och 3, 2.engelska kurserna 5 och 6, och 3.matematik kurserna 1–4. Utöver de nationella prov som ska användas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå bör lärarna även i övrigt använda nationella prov för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. Lärarna ska inom utbildning i svenska för invandrare använda vuxenutbildning i svenska för in- får meddela föreskrifter om nationella prov och slutprov. beslutar också om utformningen av proven. 7 Senaste lydelse 2013:700. Beslut om betyg ska doku- Beslut om betyg ska doku- sådana intyg som avses i 20– sådana intyg som avses i 20 och skollagen (2010:800) skollagen (2010:800) samt i denna förordning. samt i denna förordning. beslut om betyg avses beslut att beslut om betyg avses beslut att 1. sätta betyg efter varje avslutad kurs och delkurs, på gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet eller efter prövning, 2. inte sätta betyg enligt 2. inte sätta betyg enligt 20 kap. 29 §, 21 kap. 20 b § eller 20 kap. 40 § eller 21 kap. 20 b § 22 kap. 23 § skollagen. Beslut enligt första stycket 2 markeras i betygskatalogen med ett horisontellt streck. Beslut om betyg och intyg ska genast kunna sammanställas för varje enskild elev. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs. Den som har slutfört kurser Den som har slutfört kurser ning eller särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska vuxna ska kunna få ett utdrag ur för invandrare ska kunna få ett betygskatalogen som visar vilka utdrag ur betygskatalogen som kurser eller delkurser som per- visar vilka kurser eller delkurser sonen har slutfört inom utbild- som personen har slutfört inom ningen och vilka betyg som utbildningen och vilka betyg personen har fått på de olika som personen har fått på de Den som vill ha ett Den som vill ha utdrag får själv bestämma vilka ett utdrag får själv bestämma kurser eller delkurser som ska vilka kurser eller delkurser som ingå i utdraget. ska ingå i utdraget. Det som sägs i första stycket om kurser gäller också för gymnasiearbete inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och för gymnasiesärskolearbete inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. 8Senaste lydelse 2013:360. 9Senaste lydelse 2013:360. Betygssättning efter en vali- Betygssättning efter en vali- dering sker inom dering sker inom vuxenutbildning och utbildning i vuxenutbildning genom pröv- svenska för invandrare genom ning. Bestämmelserna om betygssättning samt utfärdande av betyg och examensbevis i detta kapitel gäller i tillämpliga delar även vid prövning. får meddela ytterligare föreskrifter om pröv- ning. I 24 kap. 10 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om att Kriminalvården ansvarar för utbildning som motsvarar vuxenutbildning, sär- skild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare för intagna i kriminalvårdsanstalt. I 23 kap. 10 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om att Kriminalvården ansvarar för utbildning som motsvarar vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna för intagna i kriminalvårdsanstalt. Inom utbildning enligt detta Inom utbildning enligt detta kapitel ska det finnas nationella kapitel ska det finnas nationella kurser och, utom i utbildning kurser och, utom i utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare, oriente- utbildning i svenska för invand- rare, orienteringskurser. utbildning som motsvarar kom- utbildning på gymnasial nivå ska munal vuxenutbildning på gym- det även finnas individuella kurser nasial nivå ska det även finnas och sådant gymnasiearbete som avses i 2 kap. 3 § andra stycket. Inom utbildning som motsvarar 2 kap. 3 § andra stycket. särskild utbildning för vuxna på utbildning som motsvarar sär- gymnasial nivå ska det även skild utbildning för vuxna på 10 Senaste lydelse 2013:700. arbete som avses i 2 kap. 3 § tredje stycket. Föreskrifterna i 2 kap. 1, 2, 4, 6–10 och 16–23 §§ om vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare ska tillämpas för respektive mot- svarande utbildning enligt detta kapitel. Detta gäller även sådana föreskrifter som Statens skol- verk har meddelat med stöd av 2 kap. 17 §. finnas sådant gymnasiesärskole- arbete som avses i 2 kap. 3 § fjärde stycket. Föreskrifterna i 2 kap. 1, 2, 4, 6–10 och 16–23 §§ om vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna ska tillämpas för respektive mot- svarande utbildning enligt detta kapitel. Detta gäller även sådana föreskrifter som Statens skol- verk har meddelat med stöd av 2 kap. 17 §. För utbildningen ska de kursplaner eller ämnesplaner tillämpas som är meddelade av regeringen eller av för motsvarande utbildning inom skolväsendet. För elever med utvecklings- För elever med utvecklings- störning får nödvändiga avvikel- störning får nödvändiga avvikel- ser göras från kursplanen för ser göras från kursplanen för utbildning i svenska för invand- svenska för invandrare. Behörighet till utbildning som som motsvarar utbildning i En sökande är behörig att En sökande är behörig att delta i utbildning som motsvarar delta i utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invand- rare från och med det år han eller svenska för invandrare från och hon fyller , om han eller hon med det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. i svenska språket som utbild- ningen syftar till att ge. Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, är dock inte behörig att delta i utbildningen. Föreskrifterna i 3 kap. 14, 15 Föreskrifterna i 3 kap. 14, 15 17–21 §§, 20 kap. 25–35 §§, och 17–21 §§, 20 kap. 38–48 §§ 21 kap. 18–24 §§ och 22 kap. 19– 21 kap. 18–24 §§ 29 §§ skollagen (2010:800) samt i (2010:800) samt i 4 kap. 6–26 §§ 4 kap. 6–26 §§ denna förordning när det gäller när det gäller vuxen- utbildning, särskild utbildning för särskild utbildning för vuxna och vuxna och utbildning i svenska för utbildning i svenska för invand- rare ska tillämpas för mot- svarande utbildning enligt detta Detta gäller även sådana föreskrifter som Statens skol- skolverk har meddelat med stöd av verk har meddelat med stöd av 4 kap. 10, och 24–26 §§ 4 kap. 10, 13, 21 och 24–26 §§ betyg och intyg enligt bestäm- betyg och intyg enligt bestäm- melser som gäller för skol- melser som gäller för skol- väsendet får enligt föreskrifterna i väsendet får enligt föreskrifterna detta kapitel ges till i detta kapitel ges till en enskild anordnare för utbildning mot- utbildning för vuxna som på vuxna och utbildning i svenska för invandrare som på uppdrag av juridiska personer anordnas räkning och för de personer som uppdragsgivarna utser. och för de personer som upp- dragsgivarna utser, och 2. en folkhögskola för svenska för invandrare. Tillstånd enligt första stycket får inte avse slutbetyg. 11 Senaste lydelse 2013:700. anordnare avses i detta kapitel anordnare avses i detta kapitel en enskild fysisk eller juridisk en enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbild- person som anordnar utbild- Det som sägs om en enskild en folkhögskola som bedrivs av en kommun eller ett landsting. Inom utbildning enligt detta Inom utbildning enligt detta kapitel ska det finnas nationella kapitel ska det finnas nationella Föreskrifterna i 2 kap. 1, Föreskrifterna i 2 kap. 1, 2, 8, 16–19 och 21–23 §§ om 2, 8, 16–19 och 21–23 §§ om skild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare ska tillämpas för respektive mot- ska tillämpas för respektive mot- kapitel, med undantag av bestäm- kapitel, med undantag av bestäm- melserna om gymnasiearbete och melserna om gymnasiearbete och delat med stöd av 2 kap. Kurserna får delas upp i del- Kurserna får delas upp i kurser om det är fråga om kom- delkurser om det är fråga om särskild utbildning för vuxna som särskild utbildning för vuxna som eller 4 § skollagen 23 kap. 2 § skollagen (2010:800). (2010:800). En sökande är behörig att delta i utbildning som motsvarar 12 Senaste lydelse 2013:700. år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana grund- språket som utbildningen syftar till Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att inte kan anses nödvändig, är dock inte behörig att delta i utbild- Föreskrifterna i 3 kap. 14, 15 Föreskrifterna i 3 kap. 14, 15 och 17–21 §§, 20 kap. 25–35 §§, och 17–21 §§, 20 kap. 38–48 §§ 21 kap. 18–24 §§ och 22 kap. 19– 21 kap. 18–24 §§ skollagen 29 §§ skollagen (2010:800) samt (2010:800) samt i 4 kap. 9–12 och 22–26 §§ 22–26 §§ denna förordning när det gäller när det gäller vuxen- utbildning och särskild utbildning skild utbildning för vuxna och för vuxna ska tillämpas för mot- utbildning i svenska för invandrare kapitel, med undantag av bestäm- med undantag av bestämmel- serna om gymnasiearbete, gym- kurser, examensbevis, gymnasie- delat med stöd av 4 kap. 10 och 24–26 §§ denna förordning. delat med stöd av 4 kap. 10 och 24–26 §§ denna förordning. 13 Senaste lydelse 2013:700. nell nivå följa upp och utvärdera nationell nivå följa upp och utbildning som tillstånd har läm- utvärdera utbildning som tillstånd nats för enligt detta kapitel. har lämnats för enligt detta Föreskrifterna i 26 kap. 25 och 26 §§ skollagen (2010:800) ska 25 och 26 §§ skollagen (2010:800) gälla för sådan uppföljning och ska gälla för sådan uppföljning tillstånd har lämnats för enligt 25 kap. 6–13, 26 kap. 6–13, 15, 16 och 23 §§ skollagen (2010:800) ska 23 §§ skollagen (2010:800) ska i 26 kap. 10-13, 15, 16 och 18 §§ skollagen ska 15, 16 och 18 §§ skollagen ska även tillämpas i fråga om en även tillämpas i fråga om en entreprenör med tillstånd enligt entreprenör med tillstånd enligt Det som i de Det som i de bestämmelserna sägs om enskild bestämmelserna sägs om enskild huvudman ska även gälla entre- huvudman ska även gälla entre- prenören och det som sägs om prenören och det som sägs om godkännande och beslut om rätt godkännande och beslut om rätt till bidrag ska gälla tillstånd till bidrag ska gälla tillstånd enligt detta kapitel. enligt detta kapitel. Även om Skolinspektionen har återkallat ett tillstånd för en sådan utbildning som avses i detta kapitel får betyg sättas samt betyg och intyg utfärdas när det gäller en kurs för de elever som har påbörjat kursen före beslutet om återkallelse. Ett bidrag till enskilda huvud- män för vuxenutbild- ning ska beslutas per kurs. Hem- kommunen fastställer nivån på ersättningen. Bidraget ska när det gäller vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå fastställas i kronor per verk- samhetspoäng. Utbetalning av bidrag för vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå Hemkommunen ska löpande betala ut bidrag för vuxenutbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå av det totala bidraget. Resterande del av bidraget ska betalas ut när eleven har uppnått betyg för godkänt resultat på kursen. Utbetalning av bidrag för vuxenutbildning i svenska för invandrare Hemkommunen ska betala ut bidrag för vuxenutbild- ning i svenska för invandrare av bidraget när eleven påbörjar utbildning på en studie- väg och med en månad därefter. Resterande del av bidraget ska betalas i lika stora delar när eleven har uppnått betyg för godkänt resultat på varje kurs inom studievägen. Redovisning av hur bidraget har beräknats En kommun som lämnar bidrag för en elev hos en enskild huvudman ska för huvudmannen kunna redovisa hur bidraget har beräknats. får meddela föreskrifter om det lägsta beloppet som en kommun ska betala till en enskild huvudman för en elev när det gäller det grundbelopp som avses i 20 kap. 50 § skollagen (2010:800). Föreskrifterna får endast avse vuxen- utbildning på grundläggande nivå eller sådan utbildning som avses i 20 kap. 19 § skollagen. får även meddela ytterligare föreskrifter om utbetal- ningen av bidrag enligt detta kapitel. Godkännande som enskild huvudman Ett godkännande som enskild huvudman för vuxen- utbildning ska gälla tills vidare. Godkännandet ska dock upphöra att gälla om huvudmannen inte från godkännandet har börjat bedriva utbildning. En ansökan om godkännande som enskild huvudman för kom- munal vuxenutbildning får ges in till löpande . Ansökan får överföras elektro- niskt till Skolinspektionen. får med- dela föreskrifter om elektronisk överföring av en ansökan om god- kännande och om elektronisk signatur samt de ytterligare före- skrifter som behövs för ansök- ningsförfarandet. 1.Denna förordning träder i kraft . För- ordningen ska tillämpas första gången på kurser, delkurser eller gymnasiearbeten som påbörjas efter utgången av 2015. 2.För kurser, delkurser eller projektarbeten eller gymnasie- arbeten som har påbörjats före ikraftträdandet gäller fortfarande äldre bestämmelser. förordning om ändring av förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs att rubriken till förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare samt 1, 2, 3 och 8 §§ ska ha följande lydelse. Förordning (2010:1030) om Förordning (2010:1030) om Denna förordning innehåller föreskrifter som ansluter till lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbild- ning i svenska för invandrare. Med utbildning i svenska för invandrare avses i denna för- ordning även en motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Denna förordning innehåller föreskrifter som ansluter till lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom kom- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare. Prestationsbaserad stimu- lansersättning inom utbildning i svenska för invandrare (sfi- bonus) ska för en hel bonus vara . Prestationsbaserad stimu- lansersättning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi-bonus) ska för en hel bonus vara . 1Senaste lydelse 2012:105. 2Senaste lydelse 2012:105. En kommun har rätt till ersättning för kostnader för utbetald sfi-bonus som lämnats med stöd av lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulans- ersättning inom utbildning i svenska för invandrare och för administrativa kostnader enligt 7 och 8 §§. En kommun har rätt till ersättning för kostnader för utbetald sfi-bonus som lämnats med stöd av lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulans- ersättning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare och för administrativa kostnader enligt 7 och 8 §§. Om ett belopp som har åter- krävts med stöd av 10 § lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbild- ning i svenska för invandrare återbetalas till kommunen, ska kommunen betala motsvarande belopp till . Kommunen får dock räkna av som ersättning för administrativa kostnader på grund av återkravet. Om det belopp som har återbetalats till kommunen understiger , får kommunen räkna av hela det återbetalade beloppet. Om ett belopp som har återkrävts med stöd av 10 § lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom kom- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare återbetalas till kommunen, ska kommunen betala motsvarande belopp till . Kommunen får dock räkna av som ersättning för administra- tiva kostnader på grund av återkravet. Om det belopp som har återbetalats till kommunen understiger , får kommunen räkna av hela det återbetalade beloppet. Denna förordning träder i kraft . 3Senaste lydelse 2012:105. 4Senaste lydelse 2012:105. 2Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom utbildning i svenska för invandrare (sfi), bl.a. genom ett system med sfi-peng (dir. 2011:81). Ett huvuduppdrag för utredningen är att föreslå hur ett system där individen själv kan välja en utbildningsanordnare, offentlig eller fristående, kan utformas och där utbildningsanordnaren får en ersättning som följer individen (sfi-peng). Utredningen ska redo- visa konsekvenserna av ett sådant system för såväl kommunernas organisering av sfi, för deltagaren som för utbildningsanordnare. Utredningen ska också föreslå hur information om valmöjligheten når den som har rätt till utbildningen. En annan del i uppdraget är att föreslå ytterligare åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning, I anslutning till detta ska utredningen bl.a. föreslå åtgärder för hur utbildningen kan påbörjas i ett tidigare skede, redovisa hur den enskildes behov och önskemål kan tillgodoses och hur flexibla utbildningsformer kan säkerställas inom sfi, samt bedöma om det finns bestämmelser som hindrar flexibilitet inom sfi. Utredningen ska även föreslå åtgärder för hur samverkan mellan och inom kommuner samt mellan huvudmän och andra instanser som t.ex. Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras när det gäller sfi. Utredningens uppdrag utvidgades, och blev mer omfattande, genom att regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2013:10). Enligt tilläggsdirektivet ska utredningen, utöver Utredningens uppdrag och arbete vad som framgår av det ursprungliga direktivet, överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). I det utvidgade uppdraget ingår också att föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål den enskilde har med sina studier. Om utredningen föreslår att sfi ska ges inom komvux ska utredningen också föreslå hur en sådan språkutbild- ning ska utformas. Ytterligare ett följduppdrag av ett förslag om att sfi ska ges inom komvux är att utredningen ska utreda hur en ökad valfrihet inom hela komvux kan åstadkommas och analysera konsekvenserna för individ och utbildningsanordnare. Tilläggsdirektivet anger vidare att utredningen ska överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbild- ning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I det utvidgade uppdraget ingår också att analysera vilka konsekvenser det får för den studerandes ekonomiska situation, för statens budget och kommunsektorns kostnader om den språkutbildning som ges inom sfi i stället skulle ges inom komvux respektive särvux. Direktiv och tilläggsdirektiv finns i sin helhet som bilaga 1 till 5. Utredningen har i arbetet inhämtat underlag och uppgifter för upp- dragets genomförande på flera sätt. Förutom statistiskt underlag som beställts särskilt, har utredningen tagit del av rapporter, studier och utredningar som varit relevanta för uppdraget. Vidare har ett stort antal besök, kontakter och sammanträffanden med företrädare för sfi-verksamhet eller med anknytning till det genom- förts. 2.2.1Insamling av data och andra uppgifter Utredningen har genomfört besök i eller sammanträffat med ett 30-tal olika kommuner som bedriver sfi på olika sätt och med skilda förutsättningar. Vid besöken har utredningen träffat förvalt- ningschefer, rektorer eller motsvarande funktion och lärare. Utredningens uppdrag och arbete har också skett med elever. I besöken har ingått ett kommuner i , ett sam- ordningskansli för sfi för fyra kommuner i samt tre kommuner i som genom samverkansavtal bedriver gemen- sam sfi. Utredningen har vidare sammanträffat med tre läns- styrelser och deltagit i dialogmöte med länsstyrelsernas fokusgrupp för sfi-frågor där åtta kommuner ingår. Besök har genomförts hos sex enskilda utbildningsanordnare i och . Utredningen har också medverkat i ett flertal konferenser där sfi stått på programmet. Utredningen har därutöver gjort en studieresa till och sammanträffat med ministerier och myndig- heter samt språkcenter som bedriver danskuddannelse til voksne udlændinge som är motsvarighet till sfi i . För att inhämta kunskap om sfi-verksamheten i kommunerna har utredningen genomfört en webbenkät riktad till ansvarig för sfi i landets kommuner. omfattade frågor om kom- munens organisation och arbete med sfi och avsåg situationen . Sammanställning av kommunenkäten finns i bilaga 6. Statistiskt underlag om sfi-elever har beställts från () som sedan bearbetats av utredningen. Upp- gifterna avser bl.a. antal elever, försörjning, sfi-start och deltagande i annan utbildning. Statistiken avser elever under kalenderåren 2010 och 2011. Det är uppgifterna som använts om annat inte anges. Utredningen har också hämtat och bearbetat statistiska under- lag från Statens skolverks och SCBs hemsidor. Arbetsförmedlingen har lämnat underlag för etableringsuppdraget som avser situationen . Samråd med myndigheter och organisationer Utredningen har haft en grupp med sakkunniga och experter med representanter från , , , , Statens skol- inspektion, Arbetsförmedlingen, och Kommuner och Landsting (SKL). Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har vidare haft en referensgrupp med representanter från kommunerna samt från läns- styrelserna i , och . Tre möten har genomförts med referensgruppen. Utredningen har också genomfört ett flertal olika dialogmöten. har enskilda utbildningsanordnare inbjudits till dialog där ett tiotal olika utbildningsföretag deltagit. Vid två till- fällen har utredningen träffat representanter för fackliga organisa- tioner. Möte med och ett tiotal folkhögskolor som bedriver sfi har genomförts.