sou · H0B392 · 2013-01-01 00:00:00 — Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Versioner: Betänkandet finns som lättläst sammanfattning och . beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att göra en bred översyn av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (dir. 2011:59). Enligt direktivet skulle utredaren lämna ett samlat förslag till hur de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning bör utformas för att på ett effektivt sätt bidra till att personer med nedsatt arbetsförmåga i ökad utsträckning kan få och behålla ett arbete (bilaga 1). Som särskild utredare förordnades riksdagsledamoten . Utredningen delredovisade uppdraget med betänkandet Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet (SOU 2012:31) som överlämnades . beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv (dir. 2012:27). Utredningstiden förlängdes för att genomföra uppdraget som gällde de delar som rör krav på försäkring vid anställning med lönebidrag. Uppdraget utvidgades även till att se över regelverket för arbetshjälpmedel och arbeta med spridning av goda exempel och utveckling av arbetsplatser med goda och stödjande arbetsmiljöfaktorer (bilaga 2). Som experter att biträda utredningen förordnades fr.o.m. arbetsmarknadsexperten , Företagarna, ämnesrådet , , ordföranden , Handikappförbunden/ FUB, socialförsäkringsexperten , , utvecklingschefen , Handisam, handläggaren , Kommuner och Landsting (SKL), arbetsmarknadsexperten , , avdelningschefen , , ämnesrådet , , arbetsmiljöutredaren , , kvalificerade handläggaren , Arbetsförmedlingen, departementssekreteraren , , utvecklingschefen , , kanslirådet , , ombudsmannen , LO, ämnesrådet , , intressepolitiskt ansvarige och verksamhetsledaren , Lika Unika, samt utredaren , TCO. Fr.o.m. förordnades kanslirådet , , som expert i utredningen. Fr.o.m. entledigades ämnesrådet från sitt uppdrag som expert i utredningen och fr.o.m. entledigades departementssekreteraren , från sitt uppdrag som expert i utredningen och ersattes av departementssekreteraren , . Som huvudsekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. departementsrådet . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. kanslirådet , och fr.o.m. anställdes ämnesrådet som sekreterare i utredningen. Jur. kand. har utarbetat utredningens författningsförslag. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor (SOU 2012:92). Arbetsgivarens ansvar – och statens roll att underlätta ........ Disposition av betänkandet..................................................... Arbetsplatsens centrala roll ......................................... 2.1.1 Vidgat innehåll för arbetsmiljöarbetet......................... 2.1.2 Vem ansvarar för vad? 2.1.3 Tillgång till företagshälsovård...................................... 2.2Att uppmärksamma arbetsmiljöns betydelse för ett mer Drivkrafter hos arbetsgivare.................................................... 2.3.1 Ökat engagemang i samhällsfrågor ............................. 2.4.1 Avtal om ett inkluderande arbetsliv ............................ 2.4.2 Fortrinsadgang – en garanti för 2.4.3 Kvotering i kommun .......................................... 2.4.4 Upphandling utifrån ett värdegrundsbaserat förhållningssätt – kommun............................. 2.4.6 ISS Jobudviklingscenter i ............................. 2.5 Hur kan goda exempel spridas?............................................... 2.5.3 Vad sker i ? 2.5.4 Spridning av goda exempel ........................ 2.6Överväganden och bedömningar med bäring på arbetsplatsens centrala roll....................................................... Arbetsförmedlingens konsultativa stöd till arbetsgivare bör följas upp............................................ 2.6.2 En långsiktig plan för spridning av framgångsrikt Uppföljning av bestämmelserna om sociala hänsyn vid offentlig upphandling ................................ 2.6.4 Överenskommelser som utgångspunkt för insatser för en mer inkluderande arbetsmarknad ........ Förslag om arbetsmarknadsförsäkringar för anställda Förtydligat regelverk om försäkringsskydd vid anvisning till arbete med lönestöd........................................... Statligt ansvar för det väsentliga försäkringsskyddet............. 3.3Arbetsskade- och livförsäkring på samma sätt som för deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program ............... 3.4Kammarkollegiet ska göra avsättningar till kompletterande ålderspension för dem som saknar Ersättningen för bör överensstämma med Stärkt uppföljning och information om försäkringar ............ Bakgrund och analys om arbetsmarknadsförsäkringar för anställda med lönestöd .......................................... 4.1Samspelet mellan socialförsäkringen och Den lagstadgade tryggheten kompletteras av avtalade och privata försäkringar ................................. 4.1.2 Ett komplext samspel – exemplet 4.1.4 Anställda med lönestöd omfattas i mindre utsträckning av kollektivavtal .................................... 4.2 Försäkringsskydd för anställda med lönestöd ..................... 4.2.1 Nuvarande reglering av kravet på försäkringar ......... Arbetsskadeförsäkring, livförsäkring och Kollektivavtalade försäkringsförmåner som inte ingår i Arbetsförmedlingens krav .............................. 4.3 Effekter av det förändrade kravet på försäkringar ............... 4.3.1 Förbättrade rutiner i Arbetsförmedlingens 4.3.2 Är det fler arbetsgivare som vill och kan anställa 4.4 Problem med nuvarande reglering av försäkringsskyddet .. 4.4.1 En administrativ börda för arbetsgivarna – och ibland även merkostnader .......................................... möjligheterna till arbete på lika villkor...................... 4.4.3 Tidskrävande kontroll inför beslut, och små möjligheter till löpande uppföljning.......................... 4.4.4 Alla omfattas inte av de väsentliga försäkringarna ... 4.4.5 Statlig finansiering med arbetsgivaren som mellanled till försäkringsgivaren ................................ 4.5Avvägningar för trygga anställningar för så många som Bäst försäkringsskydd med kollektivavtal, men färre möjliga anställningar .......................................... Likvärdigt – men med vad? 4.5.3 Olika försäkringsskydd med olika 4.5.4 Ökad kontroll av försäkringsskyddet utan att den administrativa bördan blir för tung? 4.5.5 Särskild lösning för anställda hos arbetsgivare 4.5.6 Påverkar ett statligt ansvar för försäkringsskyddet viljan att teckna 4.5.7 Ersättningen för premierna och arbetsgivarens Arbetshjälpmedel för ökad delaktighet i arbetslivet Förslag om arbetshjälpmedel ..................................... 5.1Myndighetsansvaret för bidrag till arbetshjälpmedel övergår till Arbetsförmedlingen ............................................ 5.2 Ett samlat ansvar – en samlad förordning............................. 5.2.1 Stödets storlek ska behållas ........................................ 5.2.3 Särskilda regler för jordbrukare upphävs................... 5.2.4 Åldersgränser är inte förenligt med att fler behöver stanna kvar längre i arbetslivet..................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............ 5.3En strategi för utveckling och ökad kunskap om Bakgrund och analys om arbetshjälpmedel .................. Vad är ett arbetshjälpmedel? 6.1.1 Att identifiera och undanröja hinder för full 6.1.2 Utvecklingen av hjälpmedel skapar nya 6.1.3 Forskningen om arbetshjälpmedel............................. 6.1.4 Får alla som behöver arbetshjälpmedel? Ansvaret för stöd till arbetshjälpmedel................................. 6.2.1 Historik över förändringen av Arbetshjälpmedel hos Arbetsförmedlingen ......................... Organisation och handläggning................................. 6.3.3 Volymer och kostnader hos Arbetsförmedlingen .... Organisation och handläggning................................. 6.4.3 Volymer och kostnader hos ....... 6.5Jämförelse av Arbetsförmedlingens och 6.5.1 Övergripande likheter och skillnader i regelverket .. 6.5.4 Bestämmelser särskilt för jordbrukare ...................... Omprövning respektive överklagande ...................... Handläggningen skiljer sig väsentligt ................................... 6.6.1 ger den enskilde ett större 6.6.2 finns tillgång till Hjälpmedelsbehovet skiljer sig .................................. Brukarnas syn på service och bemötande ............................. Styrning och finansiering....................................................... 6.8.1 Organisationen förändras när myndigheter får 7.1Konsekvenser för möjligheterna till arbete för personer 7.1.1 Fler arbetstillfällen med enklare regler för 7.1.2 Enklare att få rätt stöd för anpassning och 7.2.1 Ett statligt försäkringsskydd för anställda med lönestöd som inte omfattas av kollektivavtal 7.2.2 Ett samordnat ansvar för stöd till 7.2.3 Överflyttningen bedöms inte medföra Konsekvenser för myndigheterna ......................................... Konsekvenser för arbetsgivare............................................... Bilaga 1–2 Kommittédirektiv .......................................................... Bilaga 3 Enkätundersökning om arbetshjälpmedel.................... Bilaga 4 Enkätundersökning till certifierade Arbete på lika villkor är utgångspunkten i översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för personer med funktionsnedsättning. I betänkandet Sänkta trösklar – högt i tak (SOU 2012:31) lämnade utredningen ett samlat förslag till hur insatserna bör utformas för att fler personer med funktionsnedsättning ska få och behålla ett arbete. Ett likvärdigt försäkringsskydd vid anställning med lönestöd och enkla vägar för att få tillgång till bra arbetshjälpmedel är betydelsefulla delar för att fler ska få chansen att komma in på arbetsmarknaden. I detta betänkande, Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor (SOU 2012:92), slutredovisar utredningen sitt uppdrag genom att lämna förslag också i dessa delar. Förslagen inom dessa områden bör beaktas i ljuset av de förslag som utredningen redan lämnat i det tidigare betänkandet. Enligt direktivet ska utredningen analysera och föreslå hur regelverket för försäkringsskydd och andra anställningsförmåner bör utformas för personer i anställning med lönestöd. Vidare ska utredningen bedöma lämpligheten av en samordning av Arbetsförmedlingens och regelverk om stöd till arbetshjälpmedel, samt ta ställning till om en myndighet bör ha ett samlat ansvar. I utredningens uppdrag ingår därutöver även att undersöka hur arbetsgivare och organisationer kan främja utvecklingen av arbetsplatser med goda och stödjande arbetsmiljöfaktorer samt ge strategisk spridning åt goda exempel. Arbetsplatsen har en central roll I grunden handlar arbete på lika villkor om att de enskilda arbetsplatserna är utformade och organiserade på ett sätt så att de är tillgängliga för alla. Det handlar om arbetsledning, arbetstider, arbetsfördelning, attityder och möjligheter till utbildning som tillsammans skapar en god arbetsmiljö. Arbetsplatsperspektivet kompletterar det individperspektiv som utmärker de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning. Ju mer inkluderande en arbetsplats är, desto mindre kommer individinriktade insatser att behövas. Både diskriminerings- och arbetsmiljölagstiftningen anger tydligt arbetsgivarens ansvar för att personer med funktionsnedsättning ges samma möjligheter och villkor som andra. Det går dock inte att generellt ange vilka åtgärder en arbetsgivare ska genomföra för att villkoren ska bli så lika som möjligt. Det måste avgöras i varje enskilt fall. I betänkandet ges exempel på arbetsplatser där olika initiativ har tagits för att skapa en mer inkluderande arbetsplats. De lärdomar utredningen drar är att det finns en stor vilja och engagemang hos arbetsgivare, arbetstagare och deras representanter för att ta tillvara människors arbetsförmåga. Arbetsgivarnas arbete underlättas av de insatser staten kan bidra med för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Utredningen har tagit fasta på metoder och initiativ på den enskilda arbetsplatsen som förtjänar uppmärksamhet av det skälet att de vidgar perspektiven från de ibland nödvändiga individanpassade åtgärderna till en arbetsplats tillgänglig för alla. Det är många som gör mycket för att detta perspektiv ska stärkas. Det svåra är att ge arbetet en strategisk spridning. I betänkandet pekar utredningen ut initiativ som bedöms vara fruktbara att gå vidare med. Konsultativt stöd – ett stöd till arbetsgivaren Arbetsgivaren har det yttersta ansvaret för en arbetsmiljö som främjar hälsa, trivsel och mångfald och har också ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering för de anställda. Företagshälsovården är ett viktigt stöd. tillbaka erbjuder Arbetsförmedlingen och också ett kompletterande konsultativt stöd som syftar till att underlätta för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens specialister kan med kunskaper om rehabilitering ge arbetsgivaren lösningar på hur arbetsplatsen kan anpassas för att göra detta möjligt. Samlad kunskap saknas om hur denna relativt nya stödform fungerar och den bör därför följas upp och utvärderas. Sociala hänsyn vid offentlig upphandling Ett indirekt sätt att bidra till en inkluderande arbetsmarknad är att i samband med upphandling ställa krav på att utförarna ska skapa arbetstillfällen för grupper som har svårt att hävda sig i konkurrens med andra. Regelverket för offentlig upphandling ger öppningar för sådana krav. Enligt utredningen bör regeringen ta fram rutiner för hur uppgifter om upphandling med sociala hänsyn kontinuerligt kan tas in från de statliga myndigheterna. Överenskommelser kan främja fler anställningar Utredningen har särskilt studerat de norska erfarenheterna av inkluderingsavtal på arbetsmarknaden och inspirerats av hur parterna på olika nivåer arbetar för att sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning ska öka. Även andra framgångsrika arbeten som bedrivs på större företag och bygger på samarbete och överenskommelser med nationella arbetsförmedlingar är intressanta. Skilda regelverk i olika länder gör att modeller sällan kan kopieras rakt av. Utredningen ser ändå att det finns goda skäl för att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med lämpliga större företag närmare undersöka hur gemensamma projekt kan underlätta för fler personer med funktionsnedsättning att finna och få ett arbete. Inför en anvisning till arbete med lönestöd ska Arbetsförmedlingen säkerställa att lönen följer branschens kollektivavtal och att arbetsgivaren erbjuder försäkringsförmåner som i väsentliga delar är likvärdiga med de kollektivavtalade försäkringsförmånerna. Ersättning för försäkringspremierna för den som anställs med lönebidrag medräknas i arbetsgivarens lönestöd. skydd som Arbetsförmedlingen kräver är kompletterande arbetsskade-, liv- och pensionsförsäkring. Övriga arbetsmarknadsförsäkringar går inte att teckna separat. Svårt för småföretag utan kollektivavtal att ordna med försäkringsskyddet Hos arbetsgivare med kollektivavtal utgör inte arbetsmarknadsförsäkringarna något problem. Försäkringsskyddet finns då redan på plats för samtliga anställda. Men nära hälften av de 70 000 personer som har ett arbete med lönebidrag, utvecklings- eller trygghetsanställning finns hos småföretag bland vilka många saknar kollektivavtal. Utredningen beräknar att cirka 15 000 personer med någon form av lönebidrag inte omfattas av kollektivavtal. På arbetarsidan erbjuder Fora fortfarande ett paket av kollektivavtalsbaserade försäkringar för arbetsgivare som inte tecknat avtal. På tjänstemannasidan är det svårare att uppfylla kravet på ett likvärdigt försäkringsskydd sedan och beslöt att den sammanhållna ITP-planen för privatanställda tjänstemän skulle utgöra en medlemsförmån. Arbetsgivare utan kollektivavtal måste nu själva sätta samman det paket av försäkringar som krävs innan lönebidrag kan beviljas för en anställning. Kravet på försäkringar ökar den administrativa bördan på små företag. Det kan även öka lönekostnaderna för vissa arbetsgivare, eftersom gruppförsäkringarna ska omfatta samtliga anställda. Utredningens enkät till arbetsförmedlare ger vid handen att minst 1 400 arbetstillfällen som diskuterades för personer med funktionsnedsättning inte kom till stånd på grund av att arbetsgivaren inte kunde erbjuda det obligatoriska försäkringsskyddet. Svårt att garantera att alla som anställs med lönestöd också har tillgång till försäkringsskydd Arbetsförmedlingen har med en intern instruktion och ett uppdaterat handläggarstöd förtydligat och förbättrat rutinerna för att säkerställa att försäkringsförmånerna finns på plats för dem som anvisas till ett arbete med lönestöd. Enligt handläggarnas svar i utredningens enkät är detta ett tidskrävande arbete. uttrycker arbetsförmedlarna en stor osäkerhet om att kontrollen inför beslut om lönestöd är tillräcklig för att garantera att försäkringarna gäller under hela beslutsperioden. Betalas inte premierna in sägs försäkringen upp. I en samkörning av Arbetsförmedlingens och Foras register som genomförde var det 6 400 personer, eller av dem som var anställda med lönestöd i privat sektor, som inte omfattades av den kompletterande arbetsskadeförsäkringen. Utredningen bedömer att det finns en risk för att många av dessa personer också saknar övriga delar i försäkringsskyddet. Trygga anställningar för så många som möjligt Med kollektivavtal garanteras försäkringsskyddet. Men en sådan begränsning skulle innebära att cirka 15 000 jobb för personer med funktionsnedsättning faller bort. kontinuerligt skulle kontrollera att varje premie betalas in så skulle den administrativa bördan öka betydligt på både småföretagen och arbetsförmedlarna. Troligen leder även det till färre jobb. Om kraven på försäkringsskydd skulle sänkas eller tas bort så drabbas de som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden. Inte minst avsättningarna till den kompletterande ålderspensionsförsäkringen är av stor betydelse för den framtida ekonomiska tryggheten. Utredningen anser därför att lösningen på försäkringsproblematiken i stället handlar om att den statliga finansieringen av försäkringspremierna ska följas av ett direkt statligt ansvar för försäkringsskyddet för dem som inte omfattas av kollektivavtalsenliga försäkringar. Arbetshjälpmedel för ökad delaktighet i arbetslivet Uppföljningar visar att arbetshjälpmedel behövs I senaste tilläggsundersökning om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning visas att drygt var femte person som hade en anställning hade behov av ett arbetshjälpmedel. Även personer som inte hade ett arbete angav i undersökningen att arbetshjälpmedel tillsammans med anpassat arbetstempo och arbetstid var betydelsefullt för möjligheten att få och klara av ett arbete. Ansvaret för att ge stöd till arbetshjälpmedel har skiftat Historiskt sett har det offentliga åtagandet för att ge bidrag till arbetshjälpmedel vilat på Arbetsförmedlingen. tog över ansvaret för bidrag som riktas till försäkrade som har en anställning. Tanken var att skulle kunna erbjuda arbetshjälpmedel för att skynda på återgången till arbete och därmed undvika att den försäkrade hamnade i långa sjukskrivningsperioder. föreslog (SOU 2004:83) att personer som hade en anställning med någon form av lönebidrag i stället skulle ansöka om stöd till arbetshjälpmedel hos Arbetsförmedlingen men att uppdelningen i övrigt skulle kvarstå. Missnöjet med detta förslag var stort hos funktionshindersrörelsen som menade att det var orationellt att två myndigheter har likartade uppgifter men riktade till olika målgrupper. Kompetens behövs för att bedöma behov av arbetshjälpmedel För att få en allsidig bild av vilka förändringar som behövs för att behovet av arbetshjälpmedel ska tillgodoses på bästa sätt har utredningen genomfört ett antal dialoger med funktionshindersrörelsen. Handläggare på Arbetsförmedlingen och har intervjuats och en enkätundersökning har genomförts för att undersöka brukarnas syn på service och bemötande i kontakter med respektive myndighet. Huvudbudskapet från brukarna är att myndigheternas viktigaste uppgift är att med god kompetens bedöma och prova ut de arbetshjälpmedel individen behöver för de arbetsuppgifter som ska utföras. För personer med grava syn- eller hörselnedsättningar som ofta behöver individuellt anpassade lösningar är hjälp att hitta rätt arbetshjälpmedel en nödvändighet. har inte samma tillgång till specialistkompetens som Arbetsförmedlingen vilket innebär att den enskilde på egen hand måste leta upp den leverantör som kan erbjuda det arbetshjälpmedel som behövs. Vid komplicerade anpassningar, där opartisk bedömning behövs för att göra ett välgrundat val, kan denna ordning kännas osäker för den enskilde. Myndigheter bör inte ha överlappande uppgifter Ansvars- och uppgiftsfördelning mellan olika myndigheter bör vara tydlig och myndigheter bör som huvudregel inte ha överlappande uppgifter. När övertog vissa delar av ansvaret för bidrag till arbetshjälpmedel från Arbetsförmedlingen fanns goda skäl för den förändrade ansvarsfördelningen. aktiva och pådrivande roll i rehabiliteringsarbetet förutsatte att det fanns verktyg för att påskynda den försäkrades återgång till arbetet. Mer än har förflutit sedan förslaget trädde i kraft. har Arbetsförmedlingen fått ett allt större ansvar för arbetslivsinriktade insatser för sjukskrivna. saknas de bevekelsegrunder som tidigare framstod som relevanta. Ur styrningssynpunkt är det i stället mer rimligt att en myndighet ansvarar för uppgiften. En annan aspekt att väga in är myndigheternas olika kompetenser när det gäller arbetsplatsanpassningar. För individen blir det mer överblickbart om Arbetsförmedlingen som har kompetens på området också ansvarar för hela kedjan med bedömning, rekommendationer, utprovning och uppföljning av arbetshjälpmedel. Utredningens utgångspunkt är att regelverket vad gäller försäkringsskyddet vid anställning med lönestöd ska utformas så att fler personer med funktionsnedsättning kan beredas plats på arbetsmarknaden. ska de personer som anvisas till en anställning med lönestöd kunna garanteras ett så bra skydd som möjligt på ett administrativt hanterbart sätt. Förtydligat regelverk om försäkringsskydd vid arbete med lönestöd I dagens regelverk anges att lön och övriga anställningsförmåner ska följa kollektivavtal eller vara i väsentliga delar likvärdiga med kollektivavtal i branschen. Anställningsförmåner är ett brett begrepp, och utredningen anser därför att det är viktigt att tydliggöra vilka förmåner som avses. regleringen anger försäkringsförmåner i stället för den mer svårtolkade skrivningen om anställningsförmåner. Statligt ansvar för försäkringsskyddet om arbetsgivaren saknar kollektivavtalsenliga försäkringar Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingen får ett direkt ansvar för de kompletterande försäkringarna för dem som anvisas till en anställning med lönestöd hos en arbetsgivare som saknar kollektivavtalsenliga försäkringsförmåner. För att kunna garantera tillgång till likvärdiga förmåner för samtliga anställda med lönestöd bör statens kostnadsansvar i dessa fall åtföljas av ett statligt ansvar för de avsedda försäkringsförmånerna. Förslaget innebär även att Arbetsförmedlingens ersättning för arbetsgivarens premie avgifter inte längre ska ingå i lönebidraget för arbetsgivare som saknar kollektivavtalade försäkringsförmåner.