sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — kan förslagen från Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) om förutsättningarna för den kommunala insynen i fristående skolor, Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (Ju 2012:11) och Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansi- erade välfärdstjänster (Fi 2012:11) komma att påverka förutsätt- ningarna för de enskilda huvudmännen och ägarna till fristående skolor. Särskilt om konsekvenser för små företag Enligt kommittéförordningen ska det analyseras vilka effekter ett förslag får för små företag. I vårt fall handlar det om en analys av effekterna för små skolhuvudmän, varmed avses huvudmän som endast driver en enda skola. Så är fallet för av de huvudmän som driver grundskoleutbildning och av dem som driver utbildning vid fristående gymnasieskola. Enligt vad som framgår av avsnitt 4.2.2 är det dock vanligt att små huvudmän ingår i större koncerner och att små aktörer köps upp av större skol- företag. Det innebär att många av de små enskilda skolhuvud- männen har tillgång till de större företagens resurser och stöd, vilket gör det svårt att analysera effekter av kommitténs förslag. Små företag anses vanligen vara mer sårbara för regelför- ändringar och administrativa bördor. Krav på uppgiftslämnande är ofta t.ex. mer betungande för små aktörer jämfört med större bo- lag. Kommitténs förslag om regelförändringar kan dock inte anses vara svåra att ta till sig och syftar till att tydliggöra vilka spelregler som ska gälla för enskilda huvudmän, vilket gynnar de mindre skolhuvudmännen. Förslagen om ett snabbspår vid huvudmanna- byten och en tvåårsregel i vissa fall – se avsnitt 11.8 – bedöms särskilt underlätta för de mindre huvudmännen. När kommittén markerat att ett utrymme för nytänkande och innovation måste behållas vid regelförändringar på skolområdet har inte minst de små företagen varit i blickfältet. I övrigt gäller den generella analys kommittén gjort i föregående delavsnitt även de mindre skolhuvudmännen. 13.2.4Elever, föräldrar och andra medborgare Förslaget om ett nationellt informationssystem bedöms gynna framför allt elever och föräldrar då det är dags att välja skola. Det gäller oavsett om valet gäller en eller en fristående skola. Systemet är även avsett att användas av andra intresserade, såsom lärare, media och allmänhet, och syftar till att öka medborgarnas insyn i skolverksamheten. Förslaget ökar transparensen inom inte bara den fristående skolsektorn utan även vad gäller de offentligt drivna skolorna. Förslaget om att inrätta ett snabbspår vid byten av huvudman för en fristående skola, se avsnitt 11.8, innebär att övertagandet kan ske utan större dröjsmål och minskar risken för att skolan kan behöva stänga om beslut om godkännande inte fattas . Detta gynnar eleverna som därmed kan få en kontinuitet i sin utbildning Alla förslag, framför allt förslagen om prövning av huvudmäns lämplighet och förstärkta sanktioner, syftar till att uppnå en för- bättrad kvalitet i skolväsendet. Till dessa bidrar Friskole- kommitténs förslag om meddelarskydd för anställda i fristående skolor, införandet av offentlighetsprincipen i fristående skolor lik- som de förtydliganden av kommuners rätt till insyn i fristående skolor som föreslagits av Utredningen om en kommunallag för framtiden i delbetänkandet Privata utförare – Kontroll och insyn (SOU 2013:53). Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Om förslagen i ett betänkande har konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ska dessa, enligt kommittéförordningen, anges i betänkandet. Detta innebär bl.a. att olika förhållanden och villkor för båda könen ska synliggöras samt att konsekvenserna av hur förändringar kan tänkas utfalla ska analyseras. Kommittén konstaterar utifrån den statistiska redovisningen i avsnitt 8 att flickor i genomsnitt har bättre kunskapsresultat än pojkar. De i genomsnitt allra sämsta kunskapsresultaten har grupperna pojkar med utländsk bakgrund och pojkar med lågut- bildade föräldrar. Kommittén menar att förslagen om prövning av huvudman och ägare samt förslagen om skärpta sanktioner och analys av lärarresurserna gynnar alla elever – flickor och pojkar, kvinnor och män – men i synnerhet de elever som på grund av brister i skolverksamheten har svagare kunskapsresultat än genom- snittet. Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Ett av integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Såsom har redovisats i avsnitt 8 har flickor och pojkar med utländsk bakgrund i genom- snitt lägre meritvärden från än pojkar och flickor med svensk bakgrund. Kommittén menar att en förstärkt tillsyn av skolorna inte bara direkt gynnar eleverna genom att exempelvis öka möjligheterna för elever att få särskilt stöd i de fall de behöver det för att uppnå goda kunskapsresultat, utan att den stärkta tillsynen även kan leda till en höjning av kvaliteten som framför allt gagnar de elever som har svagare kunskapsresultat. Detta skulle i så fall gagna strävandena mot det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för personlig integritet Kommittén föreslår att Skolinspektionen ska genomföra en pröv- ning av skolhuvudmannens lämplighet vad gäller vandel och eko- nomisk skötsamhet. Skolinspektionen bör enligt kommittén ges rätt att för sin lämplighetsprövning beställa utdrag ur belastnings- registret. Registerutdragen ska endast innehålla information om allvarlig brottslighet som innebär kränkningar av andra personer samt om ekonomisk brottslighet. Uppgifter i belastningsregistret är integritetskänsliga. De upp- gifter som registret innehåller är visserligen åtkomliga i allmänna handlingar som är offentliga. Sammanställningar av uppgifterna anses dock vara särskilt känslig. Spridningen av sådana uppgifter kräver därför särskilt noggranna överväganden som säkerställer att negativa effekter som spridningen har på den personliga integriteten står i rimlig proportion till det ändamål man vill uppnå med den- samma. Syftet med lämplighetsprövningen är att säkerställa att de huvudmän som godkänns har förutsättningar att erbjuda utbildning av god kvalitet. Lämplighetsprövningen är även viktig med hänsyn till elevers och föräldrars förtroende för utbildningen vid fristående skolor och för utbildningssystemet i dess helhet. Genom att Skol- inspektionen får rätt att begära ut uppgifter om vissa brott ur belastningsregistret kan lämplighetsprövningen genomföras på ett effektivt sätt. Skolinspektionens rätt att få uppgifter ur belastnings- registret omfattar inte alla former av brottslighet, utan endast sådan brottslighet som innebär att det finns särskilt starka skäl att ifråga- sätta huvudmannens lämplighet att bedriva utbildningsverksamhet. För att skydda den personliga integriteten hos den som uppgifterna rör, eller närstående till denne, föreslår kommittén att sekretess ska gälla hos Skolinspektionen i ärenden om godkännande. Sekretessen föreslås gälla alla uppgifter om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Den omfattar således inte enbart uppgifter som Skolinspektionen fått från belastningsregistret, utan även andra uppgifter som myndigheten inhämtat under handläggningen av ansökan. Mot denna bakgrund gör kommittén bedömningen att förslagets konsekvenser för den personliga integriteten är godtagbara. 14.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) I paragrafen regleras förutsättningarna för godkännande av enskilda huvudmän. Andra stycket har ändrats på så sätt att det för godkännande som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skol- enhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola införs ett lämplighetskrav på den sökande. Det innebär att Statens skol- inspektion endast ska godkänna en sökande som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden är lämplig att bedriva utbildning. Det är den fysiska eller juridiska person som ska be- driva utbildningen som ska prövas. När sökanden är en juridisk person måste bedömningen dock göras med hänsyn till vilken inverkan på sökandens lämplighet den eller de fysiska personer som har ett väsentligt inflytande i verksamheten kan ha. Med väsentligt inflytande avses ett inflytande över verksamheten i dess helhet som är så betydande att det ekonomiska resultatet i väsentlig mån är beroende av personens förmåga att handla eller ta ståndpunkt. Vilka personer som ska granskas får myndigheten bedöma i varje enskilt fall, men det kan t.ex. handla om en verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsdelägare eller aktieägare med betydande inne- hav och möjlighet att påverka verksamheten. Även en annan juridisk persons lämplighet kan komma att få betydelse. Det kan framför allt gälla ägare till en presumtiv huvudman. En individuell prövning av lämpligheten ska göras i varje enskilt fall. Ett exempel på sådana omständigheter som kan innebära att en huvudman inte är lämplig att bedriva utbildning är tidigare brotts- lighet, särskilt brottslighet som innebär kränkningar av andra människor eller har anknytning till den enskildes verksamhet. Ett annat exempel är sådana omständigheter som, utan att vara brotts- liga, visar på ekonomisk misskötsamhet eller obenägenhet att full- göra sina skyldigheter gentemot det allmänna eller andra enskilda. Det kan handla om att den enskilde själv, eller någon som har ett väsentligt inflytande i dennes verksamhet, har varit inblandad i konkurs eller åsidosatt sina skyldigheter enligt gällande lagstift- ning, till exempel genom fortsatt drift av en rörelse i likvidations- pliktigt skick, underlåtenhet att fullgöra sin bokföringsskyldighet eller försök att undandra sig beskattning. Även restförda skulder hos är ett exempel på sådana omständig- heter som kan innebära att den enskilde är olämplig som huvud- man. Skolinspektionen ska göra en helhetsbedömning av den enskildes lämplighet utifrån de omständigheter som har framkommit. Om den enskilde själv eller någon som har ett väsentligt inflytande i dennes verksamhet har begått ett brott bör hänsyn tas till brottets straff- värde, omständigheterna vid brottet och den tid som förflutit sedan brottet begicks. Exempel på sådan brottslighet som bör kunna utgöra hinder för godkännande som huvudman är allvarlig ekonomisk brottslighet med anknytning till verksamheten, t.ex. skattebrott, och sådan uppsåtlig brottslighet som innebär en allvarlig kränkning av barn eller unga, t.ex. våldtäkt mot barn eller barnpornografibrott. På samma sätt som när det är fråga om tidigare brottslighet ska Skolinspektionen vid sin lämplighetsprövning ta hänsyn till hur som förflutit sedan exempelvis ett konkursutbrott eller ett försök att undandra sig beskattning. Vad gäller restförda skulder bör en enstaka skuld normalt inte innebära att huvudmannen inte kan godkännas, såvida det inte är fråga om betydande belopp. Hur en skuld har uppkommit kan också ha betydelse för bedömningen av om huvudmannen inte är lämplig att bedriva utbildning. För att kravet på lämplighet ska få effekt krävs att Skolinspek- tionen gör en noggrann utredning. Skolinspektionen har således ett långtgående utredningsansvar i fråga om sökandens lämplighet. Hur långt Skolinspektionen ska gå i sin utredning får avgöras från fall till fall. Om det finns skäl att misstänka olämplighet av en viss allvarlighetsgrad får myndigheten gå längre än vad som normalt görs. Till grund för sin bedömning kan Skolinspektionen lägga material och bedömningar som har gjorts i tidigare ärenden som berört den person som prövningen avser. Skolinspektionen kan också hämta in uppgifter från exempelvis och Skatte- verket. För sin lämplighetsprövning bör Skolinspektionen ges rätt att inhämta uppgifter från belastningsregistret avseende vissa allvarliga brott. Att Skolinspektionen endast bör ges rätt att inhämta upp- gifter beträffande vissa brott innebär dock inte att myndigheten är förhindrad att beakta också annan brottslighet vid sin lämplighets- prövning. Kravet på lämplighet kvarstår även efter det att godkännande har beviljats. Om brister konstateras i Skolinspektionens tillsyns- verksamhet kan myndigheten ingripa i enlighet med 26 kap. skol- lagen. Fjärde stycket är nytt och innehåller ett bemyndigande för rege- ringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en enskild huvudmans lämplighet att bedriva utbild- ning. Det kan t.ex. handla om föreskrifter om vilka personer som kan anses ha ett sådant väsentligt inflytande att en lämplighetsprövning ska ske och omständigheter som ska beaktas vid prövningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om samråd. I första stycket föreskrivs att en nyetablering av en fristående skola med utbildning inom förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola alltid ska föregås av ett samråd mellan den enskilde som avser att starta utbildningsverksamhet och den kommun där utbildningen är tänkt att bedrivas. Även en utökning av befintlig verksamhet ska föregås av ett samråd. Samrådet ska genomföras efter godkännandet men före Statens skolinspektions etableringskontroll. Samrådet ska avse den kom- mande verksamheten och syfta till att lägga grunden för en konstruk- tiv relation mellan de enskilda huvudmännen och kommunerna. Initiativet till ett samråd måste tas av den enskilde som vill etablera utbildningsverksamhet i kommunen. Om utbildningen avser gym- nasieskola eller gymnasiesärskola ska även närliggande kommuner ges tillfälle att medverka i samrådet. Detta ska ske genom läges- kommunens försorg. Med närliggande kommuner avses de kom- muner som, utöver lägeskommunen, fått tillfälle att yttra sig över huvudmannens ansökan i samband med Skolinspektionens hand- läggning av ärendet om godkännande. Både formerna för och innehållet i ett samråd får anpassas efter behovet i det enskilda fallet. Ett samråd kan leda fram till ett avtal mellan kommunen och den enskilde där ömsesidiga åtaganden görs. Kommunen kan dock inte genom ett sådant samarbetsavtal från- hända sig sitt ansvar för eleverna i kommunen. Av andra stycket följer att huvudmannen ska kunna visa att ett samråd har genomförts med kommunen respektive berörda kom- muner vid den etableringskontroll som Skolinspektionen genomför innan skolan startar. I de fall samråd inte skett ska den enskilde huvudmannen kunna visa att denne vidtagit rimliga åtgärder för att få till stånd ett samråd. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser som innebär att vissa enskilda huvudmän är skyldiga att göra en anmälan till om en ny fysisk eller juridisk person får ett väsent- ligt inflytande i deras verksamhet. Anmälningsskyldigheten gäller sådana enskilda som Skolinspektionen godkänt som huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasie- särskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med för- skoleklass, grundskola eller grundsärskola. Genom anmälnings- skyldigheten säkerställs att Skolinspektionen får information om när det sker förändringar av den krets som har ett väsentligt inflyt- ande i huvudmannens verksamhet. Om Skolinspektionen bedömer att en sådan förändring kan ha en negativ inverkan på huvud- mannens lämplighet att bedriva den utbildningsform som är aktuell kan Skolinspektionen inleda en tillsyn. Med väsentligt inflytande avses ett inflytande över verksamheten i dess helhet som är så betydande att det ekonomiska resultatet i väsentlig mån är beroende av personens förmåga att handla eller ta Vem som kan anses ha väsentligt inflytande kan följa av en ägarandels storlek eller av andra omständigheter och får avgöras i varje enskilt fall. En majoritet av de fristående skolorna drivs som aktiebolag, men bland huvudmännen finns även föreningar, stift- elser, registrerade trossamfund och enskilda individer. Den som ingår i styrelsen för en juridisk person eller är företagsledare för en sådan får anses ha ett väsentligt inflytande, liksom den som är ensam firmatecknare. Även en dominerande ägarposition får anses innebära ett väsentligt inflytande. Av andra stycket följer att en anmälan ska göras i förväg, eller om det förhållande som föranlett anmälningsskyldigheten inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. Paragrafen är ny och innebär att inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva, s.k. etableringskontroll. Skyl- digheten att genomföra en etableringskontroll omfattar verksam- heter som ska bedrivas av huvudmän som Skolinspektionen god- känt, dvs. huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Kontrollen ska ske innan huvudmannen startar utbildningen. Skol- inspektionen genomför etableringskontroller planerad utbildningsstart för att kontrollera att den planering som en huvudman har presenterat i sin ansökan om god- kännande genomförts eller går att genomföra (se vidare avsnitt 6.2.1). Bestämmelsen innebär att Skolinspektionen blir skyldig att genom- föra en sådan kontroll av samtliga huvudmän som godkänts. I sam- band med etableringskontrollen ska huvudmannen, enligt 2 kap. 5 a § andra stycket, visa att ett samråd genomförts, eller att rimliga åtgärder vidtagits för att ett sådant samråd ska komma till stånd. Som nämnts ska etableringskontrollen genomföras inom ramen för Skolinspektionens tillsyn. Om huvudmannen inte kan visa att samråd skett eller att rimliga åtgärder vidtagits för att få till stånd ett samråd ska Skolinspektionen ingripa enligt 26 kap. skollagen. Samma sak gäller naturligtvis också om Skolinspektionen vid etableringskontrollen konstaterar andra brister. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om förelägganden. Av andra stycket framgår att ett föreläggande ska ange de åt- gärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Av tredje stycket, som är nytt, framgår att är skyldig att göra en särskild analys av lärarresurserna vid en skol- enhet, om myndigheten vid sin tillsyn konstaterat återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Analysen bör omfatta lärarresursernas storlek, kompetens och hur lärarresurserna disponeras. Om analysen ger stöd för det kan de åtgärder som anges i ett föreläggande inkludera för- ändringar i lärarresurserna. Förändringarna kan avse såväl lärar- resursernas storlek som deras kompetens och disposition. Åtgärder av detta slag bör anges om inte Skolinspektionen finner att andra specificerade åtgärder är lämpligare. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. I paragrafen anges när ett godkännande kan återkallas utan ett före- gående föreläggande. Enligt 2 kap. 5 § andra stycket får en enskild godkännas som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skol- enhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola endast om denne med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden bedöms lämplig att bedriva utbildningen. Om en enskild huvudman inte längre uppfyller kravet på att bedömas lämplig bör god- kännandet kunna återkallas. Ett godkännande som enskild huvud- man kan enligt huvudregeln i 26 kap. 13 § endast återkallas om huvudmannen förelagts att avhjälpa uppkomna brister. Om olämpligheten består i att huvudmannen själv begått ett all- varligt brott är det dock omöjligt att utfärda ett föreläggande mot huvudmannen som denne har möjlighet att följa. Samma sak gäller t.ex. om huvudmannen är ett aktiebolag där samtliga aktier ägs av en fysisk person och denna person gjort sig skyldig till brott. I andra stycket, som är nytt, ges därför en möjlighet till återkallelse på grund av bristande lämplighet utan ett föregående föreläggande. Sådan återkallelse kan ske under förutsättning att huvudmannen saknar praktisk eller rättslig möjlighet att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen. I andra fall, t.ex. om huvudmannen är ett aktie- bolag och bedöms olämplig på grund av omständigheter som är hänförliga till dess verkställande direktör, kan återkallelse däremot endast ske om huvudmannen först fått möjlighet att vidta åtgärder för att återigen kunna bedömas lämplig som huvudman. Paragrafen innehåller bestämmelser om viten. Enligt gällande bestämmelser är det som avgör om ett föreläggande som avser brister i en verksamhet som står under dess tillsyn ska förenas med vite. I andra stycket, som är nytt, införs en skyldighet för Skolinspektionen att förena ett före- läggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. I dessa fall är det av största vikt att bristerna åtgärdas skyndsamt. Vitet tjänar som ett påtryckningsmedel för att garantera att föreläggandet verkligen följs inom rimlig tid. För att en brist ska anses allvarligt försvåra förutsättningarna för eleverna att nå målen får den inte vara av tillfällig art. Hur länge en brist ska ha förelegat för att skyldigheten att förena ett förelägg- ande med vite ska träda in beror dock på vilken typ av brist det är fråga om. Skyldigheten att förelägga huvudmannen vid vite gäller inte om det av särskilda skäl är obehövligt, t.ex. om en enskild huvudman har försatts i konkurs. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.6. Närmare bestämmelser om vite finns i lagen (1985:206) om viten. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke regleras huvudmännens skyldighet att lämna uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i verksamheten till . Uppgifterna ska lämnas för varje skolenhet för sig. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas till . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. 14.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om sekretess hos . I andra stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om sekretess för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som förekommer i Skolinspektionens ärenden om godkännande. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Syftet med sekretessen är att skydda typiskt sett känsliga uppgifter om enskildas personliga eller eko- nomiska förhållanden. Sekretessen gäller inte för uppgifter som tas in i ett beslut i ett ärende. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. Reservation av ledamoten (V) vill ha en välfärd fri från kommersiella intressen. Vi sätter välfärdens kvalitet och likvärdighet före privata vinst- intressen. Denna princip ska även gälla skolan, en central del av den gemensamma välfärden. Skolans mål ska vara att ge alla elever samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar – inte att generera vinst till privata bolag. förslag är otillräckliga och tar inte ställning till grundproblemet med friskolor: vinstfrågan. Med kommitténs förslag kommer det även fortsättningsvis att vara möjligt för fri- skoleföretagen att dela ut vinst till ägarna. Våra gemensamma skatte- medel kommer att fortsätta att gå till vinst istället för till utbild- ning. Riskkapitalbolag kommer även framöver att kunna driva skolor i vinstsyfte. vill sätta stopp för vinstutdelningen i friskole- branschen. Vi vill att varenda skattekrona ska gå till att höja kvali- teten i skolan.