sou · H1B372 · 2013-10-09 00:00:00 — Enligt skuldsaneringsteamen i , , och , verkställighetsteamet i och , , budget- och skuldrådgivarna i , , och , , Kredit-Inkasso, överförmyndarförvaltningen i och diakonerna är allmänhetens kunskap om skuldsanering låg. Budget- och skuldrådgivarna i och samt diakoner- na har beskrivit att överskuldsatta ofta har begränsade kunskaper om vad som krävs för att få skuldsanering och hur en sådan funge- rar. Enligt diakonerna och arbetslöshetskassorna är det vanligt att personer med språksvårigheter inte saknar kunskaper om att möjligheten finns. Budget- och skuldrådgivarna i har anfört Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? att överskuldsatta som lever ett välordnat liv i övrigt och som därför har en begränsad kontakt med myndigheter kan helt sakna kunskap om skuldsanering. Enligt söker deras klienter normalt inte själva efter kunskap om skuldsanering. På anstalterna är det dessutom svårt att få information, eftersom där saknas tillgång till internet. Det är även vanligt att klienterna har läs- och skrivsvårigheter, vilket gör det särskilt svårt för dem att tillgodogöra sig information. upplyst om att överskuldsatta inte sällan saknar dagstidning och därför kan ha svårt att nås av information om skuldsanering. Skuldsaneringsteamen i och samt diakonerna har uppgett att det finns en föreställning om att det är väldigt svårt att beviljas skuldsanering. Enligt i tror vissa gäldenärer att det krävs en skuld av viss storlek. Diakonerna pekar på att vissa gäldenärer tycks tro att det är nödvändigt att kontakta budget- och skuldrågivare för att få ansöka. En vanlig uppfattning enligt såväl skuldsaneringsteamet som verkställighetsteamet i är att det inte skulle vara tillåtet att ansöka om skuldsanering vid fler än ett tillfälle och även att det är mycket svårt att genomföra en skuld- sanering. Enligt verkställighetsteamet i tror många också att det inte är möjligt att få skuldsanering utan en betalningsplan och att gäldenärerna måste prestera mer än de gör . Skuldsaneringsteamet i , överförmyndarförvaltningen i , budget- och skuldrådgivningen i samt i har framhållit vikten av att informera så att allmänheten blir med- veten om att skuldsaneringsinstitutet finns och om vad det innebär. Skuldsaneringsteamet i har pekat på att det bör finnas till- gång till både muntlig och skriftlig information om skuldsanering, eftersom gäldenärer sällan tar del av den post som skickas till dem. I sammanhanget har även påtalats ett behov av information om budget- och skuldrådgivningen. De tillfrågade arbetslöshetskassorna menar att det är väldigt svårt att finna information om rådgivnings- verksamheten. Intrum , samt budget- och skuldrådgivarna i har framhållit att rådgivningen bör mark- nadsföras bättre än vad som sker . Enligt budget- och skuldråd- givarna i kan det vara tveksamt att annonsera i de fall kötid- erna är långa och gäldenären av detta skäl ändå kan behöva vänta på hjälp. Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? Kunskap och kompetens bland myndigheter och organisationer Skuldsaneringsteamen i och samt Intrum har efterfrågat en kompetenshöjning hos budget- och skuldrådgivarna. Kredit-Inkasso har påtalat en skiftande kvalitet bland budget- och skuldrådgivningen i landet. De anser att vissa rådgivare är mycket kunniga, medan andra inte alls är lika bra. Enligt kuratorerna saknar rådgivare ofta kunskap om den bakom- liggande problematiken för den enskilde. i har efter- frågat en bättre kunskap bland rådgivarna om hur personer med erfarenhet av missbruk och kriminalitet fungerar. menar att en komplicerande faktor är att budget- och skuldråd- givarna har så varierande utbildningsbakgrund och kunskaper. Budget- och skuldrådgivarna har uppgett att erbjuder dem en inledande grundutbildning om skuldsanering, men inte någon vidareutbildning. De har tillgång till informationsportal om skuldsanering, där rättsfall och andra nyhe- ter presenteras. Rådgivarna i upplever att de själva har tillräckliga kunskaper om skuldsanering. De anser att de har en för- del av att många rådgivare arbetar tillsammans, vilket ger dem goda förutsättningar till fortbildning och erfarenhetsutbyte. De uppskattar också att erbjudit dem informationsträffar. Budget- och skuldrådgivarna i anser att bakgrundskunskapen hos rådgivare varierar mycket och att det även skiljer sig åt en hel del hur mycket en rådgivare väljer att fördjupa sig i ämnet skuld- sanering. De har också efterfrågat bättre kunskaper i beteende- frågor, för att förbättra deras kompetens att påverka gäldenärernas livsstil. Budget- och skuldrådgivarna i har efterfrågat en kon- tinuerlig fortbildning, med mer och bättre information om praxis. De anser att informationsportal inte är till- räckligt informativ. i har uppgett att de själva endast har begränsade kunskaper om skuldsanering och ön- skar tillgång till mer information. Överförmyndarförvaltningarna i och , budget- och skuldrådgivarna i samt kuratorerna har vittnat om att gode män och förvaltare ofta saknar kunskap om skuldsanering. Även Intrum har efterfrågat en kompetenshöjning bland gode män och förvaltare. Överförmyndar- förvaltningen i har uppgett att de erbjuder information till gode män och förvaltare på sin hemsida samt ställer krav på att Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? gode män ska genomgå en grundutbildning, där viss information om skuldsanering lämnas. Budget- och skuldrådgivarna i anser att bör ha bättre kunskap om skuldsanering än den har och att skuldfrågor bör få en mer självklar roll i socionomutbildningen. Enligt diakonerna varierar deras egna kunskaper om skuldsanering. Vid samråden har anförts att myndigheter och organisationer som kan komma i kontakt med överskuldsatta bör ha bättre kun- skaper om skuldsanering för att kunna informera den enskilde. Som exempel har nämnts vårdcentraler, öppenvården, psykiatrin och andra vårdinstanser samt behandlingshem och personliga ombud vid landstingen. Andra exempel som har lyfts fram är , Kriminalvården, överförmyndarförvaltningen, bibliotek, fackliga organisationer, banker och kyrkan. I vilken utsträckning uppmärksammas gäldenärer om skuldsanering? Skuldsaneringsteamen i , och beskriver hur verkställighetsteamens inspektörer ibland brukar informera gäldenärer om skuldsanering och då även dela ut ansökningsblan- ketter. Enligt skuldsaneringsteamet i är detta inte alltid upp- skattat av borgenärskollektivet. Verkställighetsteamet i har uppgett att de tidigare skickade ut information om skuldsanering till gäldenärer, men att de har slutat med detta efter kritik från borgenärshåll. Enligt verkställighetsteamet i är det vanli- gare att man från myndigheten tar upp frågan om skuldsanering med gäldenären än att denne gör det. skickar man en ansök- ningsblankett till gäldenären. Vissa medarbetare vid verkställighets- teamet i har uppgett att en del av dem ofta väcker frågan om skuldsanering med gäldenärer, medan andra aldrig gör det. Skuldsaneringsteamet i uppmärksammar inte gäldenären på frågan om skuldsanering på eget initiativ, utan svarar enbart på hans eller hennes eventuella frågor. Skuldsaneringsteamet i har uppgett att myndighetens enhet för kundservice också infor- merar om skuldsanering i viss utsträckning. Enligt verkställighets- teamen i och arbetar myndigheten bland annat med s.k. proaktiv telefondialog, där gäldenären erbjuds ett anpassat stöd i syfte att motverka överskuldsättning. Gäldenärer som blivit restförda första gången kontaktas per telefon och blir Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? informerade om vikten av att de betalar sin skuld. Skuldsanering diskuteras dock inte särskilt. i har uppgett att det inte finns någon rutin för att aktualisera frågan om skuldsanering vid deras granskning av gode mäns och förvaltares årsräkningar. Om en huvudmans skulder ökar brukar de däremot diskutera detta med den gode mannen eller förvaltaren. kan förvaltare ta upp frågan om skuldsanering när de pratar med sin huvudman om ekonomin. Det har också hänt att uppmärk- sammat förvaltare på frågan om skuldsanering i de fall då det varit fråga om en mycket skuldsatt person. i har uppgett att man där endast undantagsvis tar kontakt med gode män och förvaltare om huvudmännens skulder. Enligt i är det få i behandlande funktioner som tar upp frågan om skuldsanering. Kriminalvården har uppgett att de diskuterar skuldfrågor med sina klienter, men sällan uppmärksam- mar dem på frågan om skuldsanering. På anstalterna utreder de inte skulderna, om klienterna inte själva är insatta i sin skuldproblema- tik. Vid verksamhetsplanering och inför frigivning stöttas klienten att ta itu med sin ekonomi och försöka få en kontaktperson hos , men klienten får sköta allt arbete själv. Hos frivården hjälper klientens kontaktperson till med att ansöka om skuldsanering i de fall frågan kommer upp. Förutsättningar för uppsökande verksamhet i anser att det borde bedrivas uppsökande verksamhet där överskuldsatta informeras om skuld- sanering. Budget- och skuldrådgivarna i tror att det kan finnas risk för att gäldenärer som inte är redo för skuldsanering skulle känna sig pressade att ansöka, om rådgivarna själva skulle kontakta dem och väcka frågan om skuldsanering. Budget- och skuldrådgivarna i och har uppgett att de själva saknar resurser att bedriva uppsökande verksamhet. Enligt budget- och skuldrådgivarna i är Kronofogde- myndigheten bättre lämpad än dem att skicka ut information om skuldsanering till gäldenärer. Budget- och skuldrådgivarna i anser att borde kunna ringa upp gälde- närer för att informera om skuldsanering. anser att myndigheten bör arbeta mer med uppsökande verksamhet mot de Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? gäldenärer som finns i de egna registren. Hon har även poängterat vikten av att inte skynda på gäldenärer att ansöka innan de är redo för det. att gärna bör upplysa om att skuldsanering finns, men inte gå in på detaljer eller hjälpa gäldenären att fylla i blanketten. Hos går åsikterna isär om förutsätt- ningarna för myndigheten att själv bedriva uppsökande verksamhet. Skuldsaneringsteamet i anser att borde kunna kontakta överskuldsatta, under förutsättning att opart- iskheten inte påverkas. Såväl skuldsaneringsteamet som verkställighets- teamet i tror att en uppsökande verksamhet kan äventyra myndighetens förtroende. Enligt skuldsaneringsteamet i borde verkställighetsteamen kunna hjälpa gäldenären att ansöka om skuldsanering, men i första hand hänvisa till budget- och skuld- rådgivare. Skuldsaneringsteamet i anser att verkställighets- teamen borde kunna lämna över en ansökningsblankett till gälde- nären, men att de inte bör hjälpa till att fylla i den. Verkställighets- teamet i anser att det inte är helt oproblematiskt för dem att vara uppsökande i sin verksamhet. Verkställighetsteamet i anser att det inte är något problem för myndigheten att ta upp frågan om skuldsanering, men att en förutsättning är att det inte finns några utmätningsbara tillgångar hos gäldenären. Från borgenärshåll har framförts viss tveksamhet till att ska bedriva uppsökande verksamhet. Alektum Inkasso anser att myndigheten främst bör ta vara på borge- närernas intressen. Man ställer sig ändå inte negativ till att myndig- heten informerar allmänt om skuldsanering, under förutsättning att informationen inte kopplas till något visst ärende. Enligt Kredit- Inkasso bör inte aktivt söka upp evighets- gäldenärer och hjälpa dem att ansöka. Man anser att det är gäldenär- en själv som måste ta initiativet och ansvaret för att ansöka, men motsätter sig ändå inte att myndigheten informerar om skuldsanering. Särskilt har man understrukit vikten av opartiskhet. Profact ställer sig också tveksam till att myndigheten söker upp gäldenärer och uppmanar dem att ansöka om skuldsanering, då man anser att sådan verksamhet inte utgör en del av myndighetens uppdrag. De har också påtalat en risk för rättsosäkerhet om inte alla gäldenärer nås av informationen. Intrum anser inte att det är Kronofogdemyn- dighetens uppgift att informera om skuldsanering, utan att det är något som budget- och skuldrådgivarna i stället bör göra. Däremot är arbets- löshetskassorna av åsikten att bör söka upp Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? evighetsgäldenärer i större utsträckning än vad som sker , både för att informera och uppmana gäldenärerna att ansöka. De har framhållit att partsförhållandet mellan gäldenär och borgenärer ofta är ojämnt, varför den skuldsatte kan vara i särskilt behov av hjälp. Hur bör en uppsökande verksamhet genomföras? Skuldsaneringsteamen i och har framhållit att kundservice är den del av myndigheten som är lämpligast för en uppsökande verksamhet. Enligt skuld- saneringsteamet i borde förebyggandeteamet eller kund- service kunna uppsöka gäldenären. Verkställighetsteamet i har poängterat vikten av att det är en utpekad grupp inom myndigheten som har ansvar för en informationsinsats, för att försäkra att den verkligen genomförs. Enligt teamet bör den uppsökande verk- samheten vara avgränsad från den verkställande, för att inte opartisk- heten ska ifrågasättas. Budget- och skuldrådgivarna i anser att det är nödvändigt att etablera en personlig kontakt med gäldenären och att skriftlig information inte är tillräckligt. Deras egen erfarenhet är att hembesök är effektivt för att motivera den enskilde. Även skuldsaneringsteamet i har framhållit betydelsen av hembesök och anfört att det ofta kan bryta gäldenärernas passivitet. i har betonat vikten av ett stort stöd inför ansökan, men också under hela skuld- saneringsperioden, något som även verkställighetsteamet i har framhållit behovet av. Skuldsaneringsteamet i anser att eventuell skriftlig information bör följas upp av samtal med gälde- nären. Skuldsaneringsteamen i och har poängterat vikten av att alla informerar på samma sätt och att gäldenären inte uppfattar informationen som ett löfte om att bli beviljad skuld- sanering. Även budget- och skuldrådgivarna i anser att det är viktigt att gäldenärerna inte invaggas i en falsk förhoppning om att de kommer att beviljas skuldsanering. har inlett ett projekt för att identifiera evighetsgäldenärer och informera dem om skuldsanering (se kapitel 4). Detta projekt har vid samråden med nämnts som en möjlighet för myndigheten att kontakta gäldenärer i avsikt att uppmärksamma dem på skuldsanering, men även andra möjligheter har diskuterats. Enligt skuldsaneringsteamet och verk- ställighetsteamet i skulle ett alternativ vara att ta upp Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? frågan om skuldsanering med gäldenärer vid den proaktiva telefon- dialog som myndigheten redan genomför. En annan lösning är att kontakta gäldenärer som har varit föremål för verkställighet för att informera om skuldsanering. Skuldsaneringsteamet i har föreslagit att information skulle kunna skickas ut till personer med en stabil inkomstnivå samt viss skuldbörda och betal- ningsförmåga. Verkställighetsteamet i har uppgett att man skulle kunna fånga upp gäldenärer med löneutmätning när man gör en omräkning av förbehållsbeloppet samt vid förändrade förhållanden. Där anser man att det skulle kunna vara möjligt att titta närmare främst på gäldenärer med ett flertal skulder och där inte mer än räntan och grundavgiften betalas genom verkställigheten. Kriminalvården har uppgett att det borde vara möjligt att ålägga en person som är dömd till skyddstillsyn en föreskrift om att ta itu med sin ekonomi. Vidare har anförts att gäldenärer som dömts för brott borde motiveras att ansöka av sina övervakare. Samverkan mellan myndigheter och organisationer Vid samråden har diskuterats i vilken utsträckning samverkan i fråga om skuldsättning och skuldsanering sker mellan myndigheter och organisationer. Skuldsaneringsteamet i har uppgett att man där har visst samarbete med budget- och skuldrådgivarna, bl.a. genom informationsträffar. De bedriver också utbildnings- kampanjer inom skuldsaneringsverksamheten. Enligt skuldsane- ringsteamen i och har de av kostnadsskäl inte längre något formellt samarbete med budget- och skuldrådgivarna. Skuld- saneringsteamet i har uppgett att budget- och skuldrådgivare sällan kommer på de informationsträffar som ordnar, vilket man tror kan vara en resursfråga. Enligt verkställig- hetsteamet i hade man tidigare ett väl utvecklat sam- arbete med kommunen, men att den kontakten upphörde när egen- försöket avskaffades. informerar de om skuldsanering enbart på begäran. Däremot genomförs i kommun en gång i kvartalet välfungerande möten mellan bland annat , polisen och . Verkställighetsteamet i har uppgett att man av kostnadsskäl inte längre informerar på skolor och kri- minalvårdsanstalter. Enligt budget- och skuldrådgivarna i varierar samarbetet mellan rådgivningen och mellan olika kommuner. Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? upplever att deras eget samarbete med är gott, men att det kan utvecklas ytterligare. De erbjuder även utbildning på området till kuratorer inom , diakoner i och skolor. Budget- och skuldrådgivarna i har uppgett att de brukar föreläsa för bl.a. Kriminalvården, diakoner, arbetsförmed- lingen, psykiatrin och i viss mån på skolor. De försöker också sprida information om sin egen verksamhet genom att sätta upp affischer på medborgarkontor och bibliotek. Diakonerna har upplyst om att de har kontakt med Kronofogde- myndigheten samt budget- och skuldrådgivare. De har ingått i ett projekt tillsammans med , då det bestämdes att diakonerna skulle erbjudas en utbildning för förebyggande av överskuldsättning. Själva ordnar de dessutom kurser för allmän- heten i privatekonomi. Behandlingshemmet har beskrivit att man träffar social- tjänsten och att de då diskuterar bl.a. patienternas skulder. Trots det, var det närmare de senast fick någon information om skuldsanering. De skulle uppskatta en större kun- skap på området, för att kunna hjälpa och stötta sina patienter i att ansöka. Enligt behandlas den enskildes ekonomiska situation inom deras samverkansmodell (Krami), som myndigheten har med arbetsförmedlingen och . Klientens privat- ekonomi har också varit föremål för ett projekt mellan ett antal anstalter och , vilket har varit mycket uppskattat. Kriminalvården anser att insatser har stor betydelse för klienternas förutsättningar att ta sig ur en skuldproblematik. i har uppgett att de har årliga informationsträffar där budget- och skuldrådgivningen ibland deltar. Enligt det ett projekt i med uppsökande verksamhet som fungerar mycket bra. Det är ett sam- arbete mellan förbundet, kyrkan och , där någon av dem söker upp gäldenärer som blivit efter med hyran för att erbjuda dem hjälp. Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? Bör samverkan mellan myndigheter och organisationer utvecklas? Diakonerna anser att alla myndigheter och organisationer som kommer i kontakt med överskuldsatta borde kunna samarbeta på ett bättre sätt än vad som sker . Enligt dem innebär utebliven samverkan att den enskilde kan bli helt utan hjälp. Förvaltare vid överförmyndarförvaltningen i har efterfrågat ett samarbete med budget- och skuldrådgivningen. Budget- och skuldrådgivarna i anser att det skulle vara värdefullt att få information från om vilka i kommunen som kan uppfylla kraven på skuldsanering. Budget- och skuldrådgivarna i och önskar information om hur många skuldsatta som finns i kommunen och vilka stadsdelar som är värst drabbade. Budget- och skuldrådgivarna i och , verkställig- hetsteamet i , överförmyndarförvaltningen i och att det finns ett integritetsproblem med att utan gäldenärens medgivande lämna ut uppgifter till kom- munen för en uppsökande verksamhet, t.ex. genom överlämnande av den utredningsrapport som upprättas vid en tillgångsundersök- ning. Vid samrådet med skuldsaneringsteamet i var meningarna delade kring det lämpliga i ett sådant informations- utbyte. Verkställighetsteamen i och anser att de skulle kunna överlämna utredningsrapporten till budget- och skuldrådgivarna, under förutsättning att gäldenären själv ber om det. De har dock framhållit att rapporten i sig inte innehåller någon värdefull information för frågan om skuldsanering. Inte heller budget- och skuldrådgivarna i anser att en utredningsrapport innehåller några uppgifter av intresse för deras del. Verkställighets- teamet i tror att det är bättre om de i stället lämnar information till kommunerna om hur många invånare som är skuldsatta och hur stora skulderna är. Skuldsanering kan aktualiseras genom att den enskilde själv tar initiativ till en ansökan. Det kan också ske genom att myndigheter, organisationer och andra som kommer i kontakt med överskuld- satta uppmärksammar den enskilde om möjligheten till skuldsanering. För att det ska bli aktuellt med skuldsanering är det nödvändigt att det Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? finns tillräcklig kunskap i samhället om skuldsanering och om vad det innebär. Överskuldsatta ska vara medvetna om att möjligheten finns, men kunskap måste finnas även bland dem som kan utgöra ett stöd och motivera den enskilde att ansöka. I det följande redogör vi för våra överväganden om hur kunskapen om skuldsanering kan förbättras, bland både allmänheten och de aktörer som kommer i kontakt med överskuldsatta. Därefter redovisar vi våra slutsatser vad gäller möjligheten för att uppmärksamma gäldenären på möjligheten till skuldsanering. Sedan diskuteras hur och kommunerna kan samverka för att uppmärksamma frågan om skuldsanering. Avsnittet avslutas med en sammanfattning av våra slutsatser. 6.3.2En ökad kunskap om skuldsanering Bedömning: Kunskapen om skuldsanering är generellt låg i samhället. Det allmänna bör därför bidra till att höja kunskaps- nivån genom en upplysningsinsats inom flera områden. Förslag: och bör verka för att öka medvetenheten om att möjligheten till skuld- sanering finns. Detta kan ske genom olika informationskanaler och genom att ta fram ett lättillgängligt upplysningsmaterial. och bör utveckla och driva en internetportal med information om skuldsanering för gäldenärer, fordringsägare och andra aktörer som kommer i kontakt med skuldsatta. Uppdraget bör utföras i samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. Budget- och skuldrådgivare samt andra aktörer som i sin verksamhet kommer i kontakt med överskuldsatta bör erbjudas utbildning om skuldsanering och tillgång till regelbundet infor- mations- och erfarenhetsutbyte på området. Professionella aktörer bör uppmanas att uppmärksamma frå- gan om skuldsanering i sin kontakt med överskuldsatta. Information om skuldsanering bör spridas genom Krono- fogdemyndighetens budbärarverksamhet. Hur kan frågan om skuldsanering aktualiseras? Av utredningens samråd framgår tydligt att kunskapen om skuld- sanering är begränsad, såväl bland privatpersoner som bland de myndigheter och organisationer som i sin verksamhet kommer i kontakt med överskuldsatta. Tidigare undersökningar har upp- märksammat att gäldenärer med bl.a. låg utbildning och bristande kunskap om den egna ekonomin är överrepresenterade bland dem med överskuldsättningsproblem.1 Vid en studie bland kommunala budget- och skuldrådgivare angav rådgivarna bristande kunskap som en bidragande orsak till uppkomsten av gäldenärers skuld- problem.2 Enligt vår uppfattning är det rimligt att anta att personer med liten kunskap om privatekonomi även har begränsad kunskap om skuldsanering. Bristande kunskaper angavs av insolvens- utredning som en orsak till att gäldenärer inte ansöker om skuld- sanering.3 Enligt kan kunskap bidra till handlings- kraft när ekonomin är på väg att haverera.4 finns tillgång till information om skuldsanering genom ett antal kanaler. Den främsta informationen står av naturliga skäl för, som första instans i skuldsanerings- processen. På myndighetens hemsida förklaras skuldsaneringsinsti- tutet kortfattat och det är även möjligt att ladda ned blanketter för såväl ansökan som begäran om omprövning. Viss del av denna information finns översatt till ett fåtal andra språk.5 Det finns även en upplysningsfilm på teckenspråk.