sou · H1B365 · 2013-09-16 00:00:00 — 5 § Om ett institut som ålagts att upprätthålla en kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut är ett dotterföretag till ett moderföretag inom EES som på gruppnivå ålagts att upprätthålla en kapital- buffert för globalt systemviktiga institut, eller är ett dotterföretag till ett moderinstitut inom EES som ålagts att upprätthålla kapital- bufferten för övriga systemviktiga institut gäller följande. Institutet får inte åläggas att på individuell nivå eller gruppnivå upprätthålla en kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut som uppgår till mer än det högsta av av institutets totalt riskvägda exponerings- belopp och det buffertvärde som gäller för gruppen på gruppnivå enligt tillämplig kapitalbuffert för systemviktiga institut. 6 § Om en tillämpning av 1–4 §§ medför att ett institut skulle kunna åläggas att på gruppnivå upprätthålla fler än en kapitalbuffert för systemviktiga institut, ska på den nivån endast den högsta av dessa kapitalbuffertar tillämpas. Den kapitalbuffert som institutet åläggs att upprätthålla enligt första stycket utgör tillämplig kapitalbuffert för systemviktiga institut. 7 § Om en tillämpning av 1–4 och 6 §§ medför att ett institut skulle kunna åläggas att på gruppnivå upprätthålla både en kapitalbuffert för systemviktiga institut och i enlighet med 4 kap. en systemriskbuffert på institutets exponeringar i ett annat land, ska på gruppnivå endast den högsta av dessa buffertar tillämpas. Om kravet på en systemriskbuffert endast tillämpas på expo- neringar i , gäller dock kapitalkravet till följd av systemrisk- bufferten utöver det kapitalkrav som följer av tillämplig kapitalbuffert för systemviktiga institut. 8 § Om en tillämpning av 3-5 §§ medför att ett institut på individuell nivå eller undergruppsnivå skulle kunna åläggas att upprätthålla en kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut och en tillämpning av 4 kap. medför att institutet även skulle kunna åläggas att upprätthålla en systemriskbuffert som äger tillämpning på institutets exponeringar i ett annat land, ska på respektive nivå endast den högsta av dessa kapitalbuffertar tillämpas. Om krav på en systemriskbuffert tillämpas endast på exponeringar i , gäller dock kravet till följd av systemriskbufferten utöver det kapitalkrav som följer av en kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut. 6 kap. Kontracyklisk kapitalbuffert Storleken på den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten 1 § För att upprätthålla en kontracyklisk kapitalbuffert krävs ett kapital bestående av kärnprimärkapital som uppgår till institutets totala riskvägda exponeringsbelopp multiplicerat med ett viktat genomsnitt av de kontracykliska buffertvärden som enligt 4 och 5 §§ tillämpas för länder där institutet har sina berörda kreditexponeringar. Med berörda kreditexponeringar avses sådana kreditexponeringar som omfattas av föreskrifter meddelade med stöd av 10 kap. 1 § 3. 2 § Den kontracykliska kapitalbufferten ska uppfyllas på individuell nivå och på gruppnivå. Undantag från kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert 3 § får i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av 10 kap. 1 § 2 undanta små och medelstora värdepappersbolag från kravet att uppfylla en kontracyklisk kapitalbuffert. 4 § Den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten ska beräknas utifrån de kontracykliska buffertvärden som fastställer enligt 7 kap. 5 § Om inte har fastställt ett kontracykliskt buffertvärde för kreditexponeringar i ett annat land, ska vid beräkningen av den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten tillämpas det kontra- cykliska buffertvärde som ansvarig myndighet i det landet har beslutat, dock högst . 6 § Om den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten ska beräknas utifrån ett kontracykliskt buffertvärde som har fastställts av en utländsk ansvarig myndighet inom EES, ska buffertvärdena tillämpas från de datum som har fastställts av den utländska myndig- heten. Om den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten ska beräknas utifrån ett kontracykliskt buffertvärde som har fastställts av en ansvarig myndighet utanför EES, ska beslut om att höja buffert- värdet tillämpas från den dag då det nya värdet offentlig- gjordes av myndigheten. Beslut som innebär att buffertvärdet sänks ska börja tillämpas . Krav på metoder för att beräkna högsta förfogandebelopp 7 § Instituten ska ha metoder som gör det möjligt att i enlighet med 8 kap. fortlöpande beräkna storleken på institutets förfogandebelopp. 7 kap. Beslut om kontracykliska buffertvärden Fastställande av kontracykliska buffertvärden 1 § ska efter samråd med fastställa ett kontracykliskt buffertriktvärde och ett kontracykliskt buffertvärde. Det kontracykliska buffertriktvärdet ska användas som ett referensvärde för att fastställa det kontracykliska buffertvärdet. Det kontracykliska buffertvärdet ska ligga till grund för att i enlighet med 6 kap. beräkna storleken på den institutspecifika kontra- cykliska kapitalbufferten. 2 § Det kontracykliska buffertriktvärdet och buffertvärdet ska fast- ställas på det sätt och utifrån de faktorer som anges i artiklarna 136.2 och 136.3 i kreditinstitutsdirektivet. 3 § Storleken på det kontracykliska buffertvärdet ska anges som en procentandel av totalt riskvägt exponeringsbelopp och anges i intervaller om . Beslut om kontracykliska buffertvärden för exponeringar i andra länder 4 § Om en utländsk myndighet har fastställt ett kontracykliskt buffertvärde som uppgår till av totalt riskvägt exponeringsbelopp, får besluta att för berörda kreditexponeringar i det landet, ska tillämpa ett buffertvärde som överstiger av totalt riskvägt exponeringsbelopp. Beslut enligt första stycket får inte medföra att exponeringar åläggs att tillämpa ett högre buffertvärde än det som fastställts av den utländska myndigheten. 5 § får fastställa ett kontracykliskt buffertvärde som med kreditexponeringar i ett land utanför EES ska tillämpa vid beräkningen av den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten om ansvarig myndighet i det landet 1.har underlåtit att fastställa och offentliggöra ett kontracykliskt buffertvärde för sitt land, eller 2.har fastställt ett kontracykliskt buffertvärde som är otillräckligt för att på ett tillfredsställande sätt skydda i sam- band med en alltför stor kredittillväxt i det landet. Datum för när beslut om buffertvärden börjar gälla 6 § Beslut att aktivera eller höja ett kontracykliskt buffertvärde ska innehålla uppgift om tidpunkten då buffertvärdena börjar gälla. Beslut som innebär att nivån på buffertvärdet höjs ska börja gälla efter beslutets offentliggörande. Om det finns sär- skilda skäl får beslutet börja gälla vid ett tidigare datum. Beslut om att sänka buffertvärdet ska börja gälla . 7 § Om sänker buffertvärdet ska beslutet innehålla information om myndighetens uppfattning av hur länge det lägre buffertvärdet förväntas bestå. 8 § ska informera ESRB och offentliggöra beslut om kontracykliska buffertvärden i enlighet med artiklarna 136.8, 137.2 och 139.5 i kreditinstitutsdirektivet. Ingripanden och restriktioner om det kombinerade buffertkravet inte uppfylls 1 § Institut som inte uppfyller det kombinerade buffertkravet enligt 2 kap. 2 § ska till 1. i enlighet med föreskrifter som meddelats med stöd av 10 kap. 1 § 6 rapportera högsta förfogandebelopp och 2. från det att buffertkravet inte längre uppfylldes lämna in en kapitalkonserveringsplan som utvisar hur institutet inom rimlig tid ska uppnå det kombinerade buffertkravet. Om det med beaktande av arten och omfattningen av institutets verksamhet finns skäl för det, får medge att kapitalkonserveringsplanen ges in till inspektionen inom . 2 § Om de åtgärder som framgår av kapitalkonserveringsplanen inte bedöms återställa institutets kärnprimärkapital ska ingripa. Ingripande enligt första stycket ska ske genom utfärdande av före- läggande om att stärka kapitalbasen. Ingripande kan även ske genom beslut om inskränkningar som är striktare än de som anges i 3 §. Inskränkningar i institutens rätt att vidta värdeöverföringar m.m. 3 § Institut som inte uppfyller det kombinerade buffertkravet får inte 1.göra en värdeöverföring kopplad till institutets kärnprimär- kapital, 2.förbinda sig att betala ut rörlig ersättning, diskretionära pensions- förmåner, eller betala ut sådan rörlig ersättning där skyldigheten att betala uppstod då institutet inte uppfyllde det kom- binerade buffertkravet, 3.göra utdelningar eller räntebetalningar kopplade till primär- kapitaltillskott. Förbudet i första stycket gäller även om institutet efter att en sådan åtgärd ägt rum, inte längre uppfyller det kombinerade buffertkravet. Åtgärder som inte medför en minskning av institutets vinst eller kärnprimärkapital omfattas inte av förbudet i första stycket. 4 § Förbudet i 3 § gäller inte för institut som i enlighet med 1 § har beräknat högsta förfogandebelopp och om åtgärderna ryms inom detta belopp. 5 § Institut som avser vidta åtgärder med stöd av 4 § ska underrätta innan åtgärden vidtas. 6 § Förbudet i 3 § gäller inte om en tillämpning av bestämmelsen leder till en betalningsinställelse som kan utgöra grund för att försätta institutet i konkurs. 7 § Om ett institut inte uppfyller kraven i detta kapitel får tillämpa bestämmelserna om ingripande i de lagar som reglerar institutets verksamhet. 8 § Det som sägs i 7 § gäller även om 1.ett institut inte uppfyller en av i enlighet med 4 kap. beslutad systemriskbuffert, och 2.ett ingripande med stöd av 2 § inte bedöms leda till en tillfreds- ställande hantering av relevant systemrisk. 1 § får ta ut avgifter för prövning av ansökningar och anmälningar enligt denna lag. 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilka värdepappersbolag som enligt 3 kap. 3 § ska undantas från kravet att upprätthålla en kapitalkonserveringsbuffert, 2.vilka värdepappersbolag som enligt 6 kap. 3 § ska undantas från kravet att upprätthålla en kontracyklisk kapitalbuffert, 3.vilka kreditexponeringar som i enlighet med 6 kap. 1 § ska beaktas vid beräkningen av den kontracykliska kapitalbufferten, 4.beräkningen av det viktade genomsnittet av de kontracykliska buffertvärdena enligt 5 kap. 1 §, 5.skyldighet för instituten att ange sina kreditexponeringars geografiska område, 6.hur högsta förfogandebelopp enligt 8 kap. 1 § ska beräknas och rapporteras, 7.de krav som en kapitalkonserveringsplan enligt 8 kap. 1 § ska uppfylla, och 8.institutens underrättelse- och informationsskyldighet enligt 8 kap. 5 §. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana avgifter för till- syn som avses i 9 kap. 1 §. 1 § Beslut som meddelar enligt denna lag eller med stöd av föreskrifter meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detta gäller dock inte beslut i ärenden som avses i 20 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223). Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. får bestämma att ett beslut ska gälla omedel- 1.4Lag om införande av lagen om kapitalbuffertar 1 § Lagen om kapitalbuffertar träder i kraft den []. 2 § Till och med tillämpas inte bestämmelserna om kapital- buffertar för systemviktiga institut i lagen om kapitalbuffertar. 3 § Mellan ska följande gälla för institut som ålagts att upprätthålla en kapitalbuffert för globalt systemviktiga institut. Institut som ålagts att upprätthålla en kapitalbuffert för globalt systemviktiga institut behöver 1.under år 2016 uppfylla av det kapitalkrav som följer av bestämmelserna om kapitalbufferten för globalt system- viktiga institut, 2.under år 2017 uppfylla av det kapitalkrav som följer av bestämmelserna om kapitalbufferten för globalt system- viktiga institut, 3.under år 2018 uppfylla av det kapitalkrav som följer av bestämmelserna om kapitalbufferten för globalt system- viktiga institut. 4 § Bestämmelserna i kapitel 8 i lagen om kapitalbuffertar ska börja tillämpas . 5 § Fram till ankommer det på att vid beslut om att erkänna andra medlemsstaters kontracykliska kapital- buffertvärden fullgöra den underrättelseskyldighet som anges i artikel 160.6 i och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs3 att 11 § kreditupplysningslagen (1973:1173) ska ha följande lydelse. När en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut, ska till den som avses med upplysningen och kostnadsfritt sändas ett skriftligt meddelande om 1.vem som bedriver kreditupplysningsverksamheten, 2.ändamålen med behandlingen, 3.de uppgifter, omdömen och råd som upplysningen innehåller om honom eller henne, 4.möjligheten att få rättelse av de uppgifter som rör honom eller henne, och 5.vem som har begärt upplysningen. Om kreditupplysningen läm- nas ut till ett svenskt kreditinstitut eller värdepappersbolag, eller till ett motsvarande utländskt företag, för att användas endast som underlag för beräkning av kap- italkrav för kreditrisker med en sådan metod som avses i 4 kap. 7 § lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar, får meddelandet sändas senare men utan onödigt dröjsmål och begränsas till information enligt första stycket 1, 2 och 5. Om den som avses med upplysningen Om kreditupplysningen läm- nas ut till ett svenskt kreditinstitut eller värdepappersbolag, eller till ett motsvarande utländskt före- tag, för att användas endast som underlag för beräkning av kap- italkravet för kreditrisker med en sådan metod som avses i artikel nr 575/2013 av nr 648/2012, 3Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. 4Senaste lydelse 2010:1073. begär det, ska även information sändas senare men utan onödigt enligt 3 och 4 sändas till honom dröjsmål och begränsas till information enligt första stycket 1, 2 och 5. Om den som avses med upplysningen begär det, ska även information enligt 3 och 4 sändas till honom eller henne. Första och andra styckena gäller också när en kreditupplysning lämnas om ett handelsbolag eller kommanditbolag. Första-tredje styckena gäller inte kreditupplysningar som lämnas genom offentliggörande på ett sådant sätt som avses i tryckfrihets- förordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, utom när upplysningarna tillhandahålls ur en databas enligt 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft den [..]. lag om ändring i lagen (1980:1097) om Härigenom föreskrivs5 att 3 a § lagen (1980:1097) om ska ha följande lydelse. Bestämmelser om kapital- täckning finns i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. För Svenska skeppshypoteks- kassan tillämpas bestämmelserna i och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värde- pappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, och lagen (2014:000) om tillsyn över kredit- och värdepappersinstitut . Denna lag träder i kraft den.. 5Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. 6Senaste lydelse 2006:1373. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härigenom föreskrivs7 att 9 kap. 1 § sparbankslagen (1987:619) ska ha följande lydelse. En stiftare, huvudman, styr- elseledamot eller delegat, som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar en sparbank, skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar, tillämplig lag om årsredovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansierings-rörelse eller bankens reglemente. En stiftare, huvudman, styr- elseledamot eller delegat, som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar en sparbank, ska ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas någon annan genom överträdelse av denna lag, och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, lagen (2014:000) om tillsyn över kreditinstitut och värde- pappers-institut, lagen (2014:000) om kapitalbuffertar, tillämplig lag om årsredovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller bankens reglemente. Denna lag träder i kraft den.. 7Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. 8Senaste lydelse 2006:1375. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs9 att 4 kap. 4 a § lagen (1988:1385) om riksbank ska ha följande lydelse. dom om en sådan kritisk situa- dom om en sådan kritisk tion som avses i 10 kap. 9 § andra situation som avses i 5 kap. (2006:1371) om lagen (2014:000) om tillsyn över kapitaltäckning och stora expo- neringar, ska omgå- ende underrätta berörda myndig- heter inom EES med ansvar för inom EES med ansvar för gruppbaserad tillsyn enligt artikel gruppbaserad tillsyn enligt artikel 125 och 126 i och rådets direktiv /48/EG av direktiv /36/EU starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast och om tillsyn av kreditinstitut och rådets direktiv /78/EU. ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG. Denna lag träder i kraft den.. 9Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. 10Senaste lydelse 2011:754. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument Härigenom föreskrivs11 att 3 kap. 1 och 3 §§ lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument ska ha följande lydelse. Om ett företag som står under tillsyn av vill ingå avtal med ägaren till ett finansiellt instrument om att företaget ska ha rätt att förfoga över det finansiella instrumentet för egen räkning, ska avtalet slutas skriftligen i en för ändamålet särskilt upprättad handling som i någon läsbar och varaktig form är tillgänglig för parterna. Detsamma gäller om företaget medverkar till ett sådant avtal mellan andra parter. Det förfogande som avses ska anges noggrant. Första stycket gäller inte om företagets motpart eller parterna i ett avtal som företaget medverkar till är 1.ett annat företag som står under tillsyn av eller ett utländskt företag inom EES som i sitt hemland får driva jämförbar verksamhet och som står under betryggande tillsyn av myndighet eller annat behörigt organ, 2.Riksgäldskontoret eller ett utländskt offentligt organ inom EES som är ansvarigt för eller deltar i förvaltningen av statsskulden eller är behörigt att föra konton för kunders räkning, 3.Riksbanken eller en utländsk centralbank inom EES, inklusive , 4.en multilateral utvecklingsbank, Banken för internationell betalningsutjämning, eller Europeiska investeringsbanken, eller 11Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, och och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. 12Senaste lydelse 2009:352. 5. ett sådant kreditinstitut som anges i förteckningen i artikel 2 i och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och rådets direktiv /44/EG. 5. ett sådant kreditinstitut som anges i förteckningen i artikel 2.5 i och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värde- pappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upp- hävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. Om ett sådant företag som avses i 1 § första stycket har fått finansiella instrument som pant, får företaget i sin tur pantsätta eller överlåta panträtten bara tillsammans med den fordran som de utgör pant för. För återpantsättning eller överlåtelse på annat sätt fordras sådant avtal som anges i 1 § första stycket. Återpantsättning eller överlåtelse får inte ske för högre belopp eller på strängare villkor än vad som gäller hos panthavaren. Första stycket gäller inte om pantsättaren är 1.ett annat företag som står under tillsyn av eller ett utländskt företag inom EES som i sitt hemland får driva jämförbar verksamhet och som står under betryggande tillsyn av myndighet eller annat behörigt organ, 2.Riksgäldskontoret eller ett utländskt offentligt organ inom EES som är ansvarigt för eller deltar i förvaltningen av statsskulden eller är behörigt att föra konton för kunders räkning, 3.Riksbanken eller en utländsk centralbank inom EES, inklusive , 4.en multilateral utvecklingsbank, Banken för internationell betalningsutjämning, eller Europeiska investeringsbanken, eller 5. ett sådant kreditinstitut som 5. ett sådant kreditinstitut som anges i förteckningen i artikel 2 i anges i förteckningen i artikel 2.5 direktiv /48/EG. direktiv /36/EU om behörighet att utöva 13 Senaste lydelse lag (2009:352). verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värde- pappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upp- hävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. Denna lag träder i kraft den [..] lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härigenom föreskrivs14 att 11 kap. 1 och 3 §§ lagen (1995:1570) om medlemsbanker ska ha följande lydelse. En styrelseledamot eller dele- gat, som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar en medlems- bank, skall ersätta skadan. Det- samma gäller när skadan tillfogas en medlem eller någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar, tillämplig lag om årsredovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller bankens stadgar. En styrelseledamot eller dele- gat, som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar en medlems- bank, ska ersätta skadan. Det- samma gäller när skadan tillfogas en medlem eller någon annan genom överträdelse av denna lag, och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värde- pappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, lagen (2014:000) om tillsyn över kredit- och värdepappersinstitut, lagen (2014:000) om kapital- buffertar, tillämplig lag om års- redovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller bankens stadgar. 14Jfr och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. 15Senaste lydelse 2006:1379. En medlem i en medlemsbank eller en röstberättigad som inte är medlem skall ersätta skada som han eller hon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet tillfogar medlemsbanken, en medlem eller någon annan genom att med- verka till överträdelse av denna lag, lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar, tillämplig lag om årsredovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansierings-rörelse eller stad- garna. En medlem i en medlemsbank eller en röstberättigad som inte är medlem ska ersätta skada som han eller hon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet tillfogar med- lemsbanken, en medlem eller någon annan genom att med- verka till överträdelse av denna lag, och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värde- pappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012], lagen (2014:000) om tillsyn över kredit- och värdepappersinstitut, lagen (2014:000)om kapital- buffertar, tillämplig lag om års- redovisning, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller stadgarna. Denna lag träder i kraft den.. 16 Senaste lydelse 2006:1379. skaårligen bestämma hur stort belopp varje institut ska betala i avgift.