sou · H1B344 · 2013-06-26 00:00:00 — Av rapporten framgår att det även finns socialt betingade skillnader i tillgång till olika vårdinsatser – t.ex. behandling med läkemedel eller remittering till specialist där man kan se att lågutbildade och utlandsfödda missgynnas. Enligt kan kostnaderna för skillnader i förtida död och undvikbar slutenvård mellan hög- och lågutbildade uppgå till minst i direkta sjukvårdskostnader och ytterligare i indirekta kostnader i form av produktionsbortfall. konstaterar i rapporten att många av de skillnader som finns i bemötande och behandling mellan grupper troligen beror på omedvetna ageranden – men att mer uttalad diskriminering även förekommer. Styrelsen menar därför att verksamheter och vårdgivare behöver utveckla strategier för att motverka diskriminering. lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till å ena sidan sjukvårdshuvudmännen, å andra sidan riksdag och regering. Bland annat rekommenderas huvudmännen att fortsätta utveckla vården i utsatta områden, förstärka samarbetet mellan psykiatrisk och somatisk vård och att använda befintlig kunskap om förbättringsarbete för att uppnå en mer jämlik hälsa och vård. Regering och riksdag rekommenderas bl.a. överväga att se över hur den etiska plattformen och prioriteringsriktlinjerna kan få ökad praktisk tillämpning samt att utveckla en ny modell i samarbete med sjukvårdshuvudmännen med syfte att uppnå större harmonisering mellan olika delar av landet inom kritiska områden såsom skillnader i tillgång till kompetens etc. Mätning av väntetider i cancervården har 2011 och 2012 presenterat ingående mätningar av väntetider inom vården av tio olika cancerformer.4 Den väntetid som mäts är tiden mellan remiss och behandling. rapport har även tidpunkten för information om diagnos till patienten lagts till. Av rapporterna framgår att väntetiderna i cancervården är betydande – i många fall oacceptabla – och att de regionala skillnaderna är stora. Rapporten visar bl.a. att för vissa cancerformer får patienterna i vissa delar av landet vänta så från remiss till behandling som i andra delar av landet. avser att fördjupa analysen av väntetider i cancervården. Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom publicerade en rapportserie om den somatiska vården och sjukligheten vid samtidig psykisk sjukdom. I olika rapporter analyserade styrelsen skillnader i bl.a. dödlighet och hälsoutfall mellan personer med eller utan samsjuklighet i psykisk sjukdom.5 konstaterar att personer med psykisk sjukdom har sämre förutsättningar att få en tillräckligt god vård 4Socialstyrelsen (2011) Väntetider i cancervården – från remiss till diagnos och behandling. Rapport , (2012) Väntetider i cancervården – från remiss till diagnos och behandling. 5Socialstyrelsen (2011) Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom – diabetes. (2011) Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom – stroke. (2011) Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom – cancer. (2011) Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom – akut hjärtinfarkt. (2011) Somatisk vård och sjuklighet vid samtidig psykisk sjukdom – förlossning. och att detta kan ha flera olika orsaker – exempelvis att somatisk sjuklighet upptäcks senare hos psykiskt sjuka. betonar hälso- och sjukvårdens ansvar att nå gruppen av psykiskt sjuka personer med somatisk sjuklighet i samma grad som övriga. I rapporterna har bl.a. funnit tydliga skillnader i hälsoutfall och läkemedelsanvändning mellan diabetespatienter med eller utan samsjuklighet i psykisk sjukdom. Gruppen av psykiskt sjuka patienter hade en förhöjd risk för amputation av delar av benet på grund av allvarliga komplikationer i sin diabetes samt hade en ökad dödlighet – även då andra dödsorsaker exkluderades från analyserna. Vidare har myndigheten funnit att av cancerpatienter utan psykisk sjukdom överlever efter diagnos, medan motsvarande andel psykiskt sjuka cancerpatienter endast överlever . publicerade rapporten och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, Lägesrapport . I rapporten konstateras inledningsvis att befolkningens medellivslängd fortsätter att öka och att dödligheten i de flesta sjukdomar sjunker, men att man fortfarande kan se sociala skillnader i dödlighet och att vården ibland är ojämlik. En specifik grupp som lyfts fram i rapporten är personer som får insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS.6 analyser visar att om personer med insatser enligt LSS insjuknar i cancer så dör de i högre utsträckning jämfört med andra cancerpatienter. Även när andra dödsorsaker än cancern uteslutits (så kallad orsaksspecifik dödlighet), så kvarstår en mer än fördubblad risk att dö för personer med LSS-insatser. analys visar att kvinnor med insatser enligt LSS får sin diagnos och behandling för bröstcancer i ett senare stadium än övriga bröstcancerpatienter. De riskerar därför en sämre prognos än övriga patienter med bröstcancer. Resultaten indikerar att kvinnor med insatser enligt LSS troligen inte går på screening i samma utsträckning som andra kvinnor. Enligt rapporten liknar resultaten för kvinnor med insatser enligt LSS motsvarande resultat för kvinnor med psykisk sjukdom eller psykisk funktions- 6 (2013) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Lägesrapport , s. 106 f. avser att fortsätta studera jämlikheten i sjukvården för personer med funktionsnedsättning, även när det gäller andra sjukdomstillstånd än cancer. publicerade en öppen jämförelse och nationell utvärdering av bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervården.7 Utvärderingen är gjord utifrån indikatorerna i Nationella riktlinjer för bröst-, kolorektal- och prostatacancervård som publicerades . I rapporten har ett särskilt fokus legat i att belysa kvaliteten utifrån socioekonomiska faktorer som utbildningsnivå, födelseland och om det finns skillnader mellan landstingen när det gäller patientens tillgång till de åtgärder inom diagnostik och behandling som rekommenderas i de nationella riktlinjerna. Utvärderingen visar på stora skillnader i resultat mellan landstingen för flera indikatorer. För samtliga indikatorer inom kolorektalcancervården hade personer med en lägre utbildningsnivå ett sämre resultat än högutbildade. Utvärderingen pekar på att hälso- och sjukvården kan bli mer jämlik genom att landstingen ökar tillgången till diagnostik, behandling och stödjande åtgärder för patienter med sämre socioekonomisk ställning. med utvärderingen offentliggjorde preliminära uppdaterade nationella riktlinjer för bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervård.8 Bland de nya rekommendationerna kan nämnas att anser att samtliga patienter med de aktuella cancersjukdomarna ska bedömas vid multidisciplinära konferenser. En annan rekommendation som gäller samtliga patienter med de aktuella sjukdomarna är att de ska bli erbjudna en kontaktsjuksköterska eller motsvarande, för uppföljning, råd och stöd. publicerade nationella utvärderingar av diabetesvård och strokevård. Myndigheten har aviserat nya utvärderingar av psykiatrisk vård och hjärtsjukvård under 2013.9 7Socialstyrelsen (2013) Nationell utvärdering . Bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervård. 8Socialstyrelsen (2013) Nationella riktlinjer för bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervård 2013. Stöd för styrning och ledning. 9http:///nationellutvardering. () publicerade 2012 en rapport som fokuserar på ojämlikheter i vården utifrån diskrimineringsgrunderna.10 DO konstaterar bl.a. att svensk hälso- och sjukvård inte är jämlik och att det finns problem med diskriminering. DO ser svårigheter för enskilda patienter att dra gränsen mellan osaklig särbehandling och skälig bedömning av vårdbehov och vårdform. Det finns därmed behov av ett antal olika åtgärder såsom information, utbildning och metodprojekt för att utveckla arbetet så att vi får en sjukvård som inte tar ovidkommande hänsyn till kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning och sexuell läggning eller ålder. Myndigheten anser att det offentliga bör vara ett föredöme när det gäller respekten för alla människors lika värde och rättigheter. Det är rimligt att varje enskild medborgare blir bemött, bedömd och behandlad på ett sätt som är fritt från diskriminering och trakasserier. DO ser ett behov av ett antal insatser på området och rekommenderar att diskrimineringsskyddet inom sjukvården även ska omfatta ålder, vårdprogram analyseras så att de inte utesluter grupper eller ger oönskade behandlingsresultat, strukturer i vården ses över, bl.a. ersättningssystemen, en nationell genomförandeplan tas fram för att säkra en jämlik sjukvård, öppna jämförelser av statistik inom hälso- och sjukvården kompletteras med mer kvalitativa mätmetoder, uppmuntra till mer forskningsbaserad kunskap om förekomsten av diskriminering och trakasserier inom sjukvården, området ojämlik sjukvård lyfts i både grundutbildning och fortbildning av sjukvårdspersonal, kravet på tvångssterilisering tas bort för personer som önskar ny juridisk könstillhörighet, lagändringen angående assisterad befruktning utvärderas, 10 (2012) Rätten till sjukvård på lika villkor. det sätts in omfattande insatser för att säkra att personer med psykiska funktionsnedsättningar får rätt vård för kroppsliga besvär, det blir krav på aktiva åtgärder i all offentlig verksamhet för att säkerställa människors lika rättigheter och möjligheter och för att förebygga diskriminering. FRA – Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter är ett EU-organ, inrättat för att ge expertråd till institutionerna och medlemsstaterna och ska bidra till att skydda grundläggande mänskliga rättigheter för dem som är bosatta i unionen. påbörjade FRA ett arbete kring multipel diskriminering i hälso- och sjukvården. Med multipel diskriminering avses att någon diskrimineras på flera grunder än en. Studien har som mål att identifiera barriärer och upplevelser av diskriminering som förhindrar tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster – bedöma hur lätt personer i skärningspunkten mellan faktorer som kön och/eller ålder och/eller etniskt ursprung och/eller funktionsnedsättning kan få hälso- och sjukvård, kartlägga politiska riktlinjer i medlemsstaterna som ska förbättra vården och hälsan för dessa grupper, fastställa hur hälso- och sjukvårdspersonal kan bemöta behoven av hälso- och sjukvård hos dessa grupper. publicerade FRA resultatet av arbetet i en rapport.11 I rapporten tittar man närmare på hur multipel diskriminering behandlas i lagstiftning och går igenom relevant rättspraxis som särskilt rör vårdärenden. Vårdtagares och vårdgivares/vårdpersonals synpunkter och egna erfarenheter av diskriminering på grund av kön, ålder, funktionshinder och etniskt ursprung redovisas också. Undersökningen baseras på kvalitativa studier i fem medlemsstater, , , , och . 11 for Fundamental Rights (2013) Inequalities and multiple discrimination in access to and quality of healthcare. FRA anser bl.a. att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja rätten till en jämlik vård. Rätten till språkligt stöd – dvs. språktolk, teckentolk och andra typer av stöd till personer med sensoriska eller intellektuella nedsättningar är enligt FRA avgörande för att en patient ska kunna lämna informerat samtycke. Vidare påpekar FRA att ojämlik behandling baserat på språk lätt kan resultera i diskriminering på grund av nationalitet. Vidare anser FRA att medlemsstaterna bör uppmuntra positiva åtgärder för personer som riskerar att drabbas av intersektionell diskriminering, bl.a. genom att tillmötesgå vissa kvinnors behov av att få bli behandlade av kvinnlig hälso- och sjukvårdspersonal. Hälso- och sjukvårdspersonal bör enligt FRA utbildas i frågor om diskriminering och multipel diskriminering, kulturell kompetens och olika funktionsnedsättningar. I rapporten lyfts även goda exempel fram. Ett exempel är det dialogarbete som genomfördes med befolkningen i nordöstra inför etableringen av . Ett annat exempel som redovisas i rapporten är AMEL-mottagningen på i dit kvinnor, skrivna i , med problem orsakade av könsstympning kan komma utan remiss. Ett tredje exempel som kan nämnas är ett brittiskt företag som erbjuder telefontolkning från ett språk till ett annat, bl.a. inom sjukvårdssektorn. Tjänsten kan enligt rapporten vara särskilt användbar i situationer där en person (patient) av olika anledningar inte vill ha ytterligare personer närvarande i rummet. Det kan t.ex. handla om känsliga frågor som rör sexuell hälsa. 5.2.4Kommissionen för jämlik vård lanserade branschorganisationen för de forskande läkemedelsföretagen, LIF, en fristående Kommission för jämlik vård med representanter från politik, forskning, fackliga organisationer och oberoende debattörer. Kommissionens uppdrag var att utreda, främja debatt och föreslå åtgärder. Kommissionen presenterade sina slutsatser och förslag i en slutrapport.12 I rapporten lyfter Kommissionen för jämlik vård fyra områden där åtgärder bör vidtas för att bidra till en mer jämlik sjukvård av god kvalitet. 12 Kommissionen för jämlik vård (2012) Patienten eller – vem ska ha makten i svensk sjukvård?. Stärk patientens ställning i förhållande till sjukvården. Att stärka patientens roll genom information och brukarmedverkan bör enligt Kommissionen ge en positiv inverkan på jämlikheten samt ge goda medicinska resultat. Stärk sjukvårdens organisation. Kommissionen för jämlik vård menar att mer än den högspecialiserade vården bör centreras till ett fåtal enheter för ökad kvalitet och patientsäkerhet. Regionala cancercentrum kan eventuellt bli en modell även för andra specialistområden. Jämlik tillgång till läkemedel. Kommissionen anser att nu gällande subventionssystem inte fungerar då Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) beslut överprövas ute i landstingen och då utifrån helt andra kriterier än de som ligger till grund för den statliga subventionen. Resultatet blir att tillgången till läkemedel skiljer sig åt i olika delar av landet. Stärk positionen som ett forskningsintensivt och innovationsvänligt land. En jämlik vård kräver, enligt Kommissionen, en bredare ansats och satsning på innovationer där idéer, forskning och utveckling blir till produkter och tjänster. 5.3Pågående arbeten och initiativ Nedan redogörs för ett urval satsningar på såväl nationell som regional nivå. 5.3.1Nationell strategi för en god och mer jämlik vård Regeringen presenterade Strategi för en god och mer jämlik vård 2012–2016.13 Strategin visar regeringens samlade arbete för jämlik vård. I strategin presenteras såväl insatser som redan genomförts, pågående satsningar samt framåtsyftande målsättningar. Regeringen lyfter bl.a. vikten av att åtgärda brister i bemötande, vård och behandling. Det finns stora utmaningar när det gäller värdegrundsarbetet i svensk hälso- och sjukvård. Regeringen anser vidare att det finns behov av ökad kunskap och att metoder behöver 13 Dnr S2012/8959/FS. utvecklas för att ge bättre tillgång till vård för de som inte söker vård trots ett upplevt behov. Regeringens insatser för en jämlik vård görs utifrån fem fokusområden 1.Synliggöra och analysera skillnader. 3.Strategier och åtgärder inom särskilda områden. 4.Stöd och stimulans till utveckling. 5.Dialog och samverkan med hälso- och sjukvårdens aktörer samt företrädare för olika grupper. I strategin formuleras även en värdegrund för hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården ska utgå från att varje människa är unik och att alla personer har samma absoluta och okränkbara värde. Den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården ska vara behovsstyrd och den ska kännetecknas av jämlikhet och kvalitet. Vården, liksom omsorgen, måste ta hänsyn till kroppsliga, själsliga, sociala och andliga behov och bemöta människor med respekt. Regeringen presenterar i strategin även ett antal tidigare och pågående insatser samt aviserar bl.a. uppdrag till och Myndigheten för vårdanalys med syfte att öka kunskapen om jämlikhet i vården. 5.3.2Överenskommelse om insatser för att främja en mer jämlik hälso- och sjukvård Regeringen och Kommuner och Landsting tecknade en första överenskommelse om insatser för att främja en mer jämlik hälso- och sjukvård.14 Satsningen syftar till att bidra till ett ökat nyttiggörande av öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och därmed bidra till en mer jämlik hälso- och sjukvård av högre kvalitet och effektivitet. Satsningen ska också syfta till att öka kunskapen om hur man kan arbeta för en mer jämlik vård för särskilda grupper. Överenskommelsen omfattar bl.a. följande insatser 14 Dnr S2011/5879/FS (delvis). 1.Påbörja ett arbete med att tydliggöra och organisera landstingens resurser för verksamhetsutveckling, patientsäkerhet och innovation. 2.Påbörja ett arbete med att ta fram landstingsvisa analyser av öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. 3.Skapa ett nationellt stöd till landstingen för att bl.a. genomföra punkterna 1 och 2. 4.Undersöka möjligheterna att göra vissa aggregerade data ur de Nationella kvalitetsregistren tillgängliga med minimal tidsfördröjning. 5.Undersöka hur data ur de nationella kvalitetsregistren kan redovisas för patienter och medborgare på en enkel och sökbar hemsida. 6.Beskriva vilken information brukare och patienter har nytta av vid val eller erhållande av hjälpmedel t.ex. sortiment och egenkostnader. 7.Undersöka hur information enligt punkten 6 kan redovisas för patienter och medborgare på en enkel och sökbar hemsida. 8.Genomföra ett pilotarbete med första linjens vård för att identifiera innovativa sätt att öka jämlikheten i vården för människor i socioekonomiskt utsatta områden. Arbetet sker genom Vård på lika villkor och pågår –2014. Parterna tecknade en överenskommelse om fortsatta insatser för att främja en mer jämlik hälso- och sjukvård, 2012.15 Överenskommelsen gäller ett fortsatt genomförande av Vård på lika villkor, . Enligt överenskommelsen är det angeläget att identifiera sätt att nå även de personer som behöver, men inte kommer till vården. Målgrupper för överenskommelsen är hela första linjens hälso- och sjukvårdssystem med ledning, beställare, personal, patienter och brukare. tecknade parterna en tredje överenskommelse om ett fortsatt genomförande av Vård på lika villkor, under 2013.16 15Dnr S2011/11009/FS (delvis). 16Dnr S2012/8766/FS (delvis). Vård på lika villkor Projektet är ett pilotarbete för att öka jämlikhet i första linjens vård inom resurssvaga bostadsområden med ökad risk för ohälsa. Arbetet följs vetenskapligt och ska utvärderas av ett forskningslärosäte, knutet till projektet. Arbetet ska bl.a. syfta till att åstadkomma mätbara förbättringar , sprida ny kunskap och erfarenheter till andra aktörer samt identifiera effektiva arbetssätt som kan bli föremål för implementering nationellt. Projektets målområden är att förbättra tillgängligheten för de grupper som inte nås av vården och är särskilt utsatta för ohälsa, kommunikationskompetensen inom vården, tillgängligheten till hälsofrämjande och förebyggande insatser, I projektet deltar team från nio verksamheter spridda över landet, i huvudsak vårdcentraler men även en barnmorskemottagning/BVC. Det som verksamheterna bl.a. har lagt fokus på inom ramen för projektet är olika vägar in till vården, ökad förståelse för patienten samt förståelse för normer och värderingar inom oss som individer och som påverkar mötet med olika människor. 5.3.3Utveckling av Öppna jämförelser Öppna jämförelser är återkommande indikatorbaserade jämförelser av kvalitet och resursförbrukning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och folkhälsa och som redovisas på regional-, landstings-, kommun-, eller enhetsnivå. Kommuner och Landsting och presenterar gemensamt den öppna redovisningen av hälso- och sjukvårdens resultat och effektivitet. Rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet publicerades och har redovisats . De öppna jämförelserna syftar till18 18Sveriges Kommuner och Landsting och (2012) Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet, jämförelser mellan landsting 2012. att göra den gemensamt finansierade hälso- och sjukvården öppen för insyn. Allmänheten har rätt att få information om verksamhetens kvalitet och effektivitet, att bidra till hälso- och sjukvårdens ledning och styrning. Goda resultat, mindre goda resultat och direkta brister lyfts fram i ljuset på ett mera strukturerat sätt. Jämförelser sporrar landstingen till fördjupade analyser och förbättringar och bidrar till lärande mellan dem, att bidra till förbättrad datakvalitet och förenklad dataåtkomst avseende resultat och prestationer i hälso- och sjukvården. Rapporten syftar inte till att stödja patienters val av utförare.19 Rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet 2012 är den sjunde i serien. I rapporten lyfts inledningsvis resultaten för några av de största folksjukdomarna. Exempel på iakttagelser är att kvinnor som har haft benskörhetsfraktur fortfarande behandlas med läkemedel i för liten omfattning – trots att indikatorn uppmärksammats rapporter. Här konstateras att för flera behandlingsmål når färre än hälften av patienterna de nivåer som nationella riktlinjer anger. Det är emellertid svårt att ange hur stor andel av patienterna som kan nå behandlingsmålen, eftersom det saknas den typen av målnivå. Enligt rapporten finns områden i den akuta hjärtinfarktvården som kan förbättras, men på flera områden ses förbättringar bl.a. vad gäller andelen som avlider efter sjukhusvårdad infarkt och att hjärtsviktspatienter i ökande grad får de läkemedel som rekommenderas i Nationella riktlinjer. 19 A.a. s. 13. Här finns nu en hög grad av måluppfyllelse för flera processmål. Det finns emellertid skillnader mellan sjukhusen vad gäller andelen avlidna efter stroke. Dödlighet/överlevnad inom fyra stora cancergrupper (tjocktarmscancer, ändtarmscancer, bröstcancer, lungcancer) visar på fortlöpande positiv utveckling. Man ser emellertid stora skillnader mellan landstingen när det gäller väntetider i cancervården. Nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser Regeringen beslutade Nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården.20 Bakom strategin står , , Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och Famna. Målet med strategin är att de öppna jämförelserna ska omfatta de brukar- och patientgrupper som motsvarar den största delen av hälso- och sjukvårdens respektive kostnader och volymer. Jämförelserna ska vidare vara anpassade och tillgängliga för alla relevanta målgrupper. En av utgångspunkterna för strategin är att samverkan mellan de som utvecklar öppna jämförelser och professionerna är avgörande för att skapa legitimitet för jämförelserna. Det är yrkesgrupperna som kan ändra på vårdens vardag så att resultaten förbättras. Alla aktörer måste känna delaktighet och visa förtroende för innehållet. En annan utgångspunkt är att de öppna jämförelserna ska vara tillgängliga för politiker, tjänstemän, berörda yrkesgrupper, journalister och medborgare på såväl nationell som lokal nivå. Utformning och presentation av de öppna jämförelserna ska vara anpassad så att de för det aktuella sammanhanget relevanta delarna enkelt kan visas upp. 20 Dnr S2009/5130/SK. Öppna jämförelser Jämlik vård beslutade regeringen att ge i uppdrag att utveckla, publicera och sprida öppna jämförelser inom bl.a. området jämlik vård.21 Inom ramen för uppdraget ska så långt möjligt analysera om skillnaderna i vårdens genomförande påverkar hälsan för patienterna samt sprida kunskapen till aktörer i hälso- och sjukvården, patientorganisationer och andra intresserade. Utvecklingen ska regelbundet redovisas i en särskild rapport om jämlik vård inom . Överenskommelse om vissa utvecklingsområden inom hälso- och sjukvården