sou · H1B328 · 2013-05-03 00:00:00 — fartyg med ett bruttotonnage över 300 som är registrerade i det svenska skepps- registret och för svensk flagg) uppgick till 136 fartyg varav 99 i fjärrfart och 37 i närsjöfart. Detta är en minskning med 90 fartyg på fem år.8 7Trafikanalys, Fartyg 2011 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi, Statistik 2012:9. 8Sjöfartstidningen 2012: Sjöfartens bok, s. 136. Källa: Trafikanalys, Fartyg 2011 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2011. Anm: 1. I tabellen ingår uppgifter om fartyg som endast en del av året varit svenskregistrerade eller in- hyrda från utlandet. I tabellen ingår fartyg som endast del av året varit uthyrda till utlandet. I tabell 3.4 presenteras transportkapaciteten för svenska och ut- ländska fartyg i svensk regi. Gruppen Fartyg i svensk regi utgörs av dels svenskregistrerade fartyg, dels inhyrda utlandsflaggade fartyg. Gruppen Uthyrda till utlandet består av dels svenskregistrerade fartyg, dels utländska fartyg som vidareuthyrs till utlandet. Nettot som återstår redovisas som Disponerat tonnage. rade tonnaget uppgår till 2 914 miljoner bruttodräktighetsdagar.9 Totalt antal bruttodräktighetsdagar för fartyg i svensk regi uppgick till 5 046 miljoner vilket innebär att av fartygs- kapaciteten hyrs ut till utlandet. Bland det disponerade tonnaget, både svenskt och utlandsflaggat som inte är uthyrt till utländska företag, var tankers den största fartygstypen med 1 711 miljoner bruttodagar. Torrlastfartygen var den näst största gruppen med 850 miljoner bruttodagar. Tillsammans stod dessa två fartygstyper för av de av svenska rederier disponerade bruttodräktig- hetsdagarna. Passagerarfärjorna stod med sina för av det disponerade tonnaget och bulkfartygen och övriga passagerarfartyg för . Medelåldern på den svenska fartygsflottan fortsätter att öka. Tankflottans medelålder minskade , men har sedan ökat . Snittåldern för passagerarfärjor har ökat kon- stant . Torrlastfartygens medelålder minskade och , men har sedan ökat . var den genomsnittliga åldern på ett tankfartyg , vilket är en ökning 2010. För torrlastfartygen var medelåldern , oförändrad jämfört med . Genomsnittsåldern på passagerarfärjor följer den stigande trenden . Den genomsnittliga åldern för en passagerarfärja var , vilket var en ökning jämfört med 2010.10 Världshandelsflottan omfattar 81 400 fartyg i storlek 100 brutto eller större. Antalet fartyg i världshandelsflottan har ökat och fraktkapaciteten med 129 procent.11 har antalet fartyg i världshandelsflottan vuxit eller 13 400 fartyg, vilket är den högsta tillväxttakten . är den region som har haft den snabb- aste tillväxten i sin handelsflotta. Samtliga större sjöfartsnationer inom har minskat sina andelar av världshandelsflottan, utom och , vilka tillsammans har av antalet fartyg. Bland de större sjöfartsnationerna inom EU har haft den i särklass snabbaste tillväxten, med en ökning 9Bruttodräktighetsdagar används som ett mått på transportkapacitet och räknas fram som respektive fartygs bruttodräktighet multiplicerat det använts. 10Trafikanalys 2012:9, Fartyg 2011 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi. 11Tillväxtanalys, Sjöfartssektor, Rapport 2010:01 s. 39. Det är den näst största flottan inom EU efter , som också haft en stark tillväxt sedan 2002.12 andel av världshandelsflottan har fallit från till . andel har sjunkit från , medan andel har ökat från till . Både och har infört egna internation- ella register (respektive ). Andelen utlandsregistrerade fartyg i respektive handelsflottor uppgår till respektive . Totala antal fartyg opererade av företag i uppgick till 687, i till 2 384 och i till 2 126.13 Svenska rederier på sjöfartsmarknaden Tre definitioner används i för att geografiskt beskriva sjö- fartsmarknaden: 14 Inrikes sjöfart – mellan hamnar i . Inrikes kustfart och trafik på inre vattenvägar inkluderas. Närsjöfart eller Europasjöfart – sjöfart mellan hamnar i . sjöfart – när minst en av hamnarna ligger utanför . Svenska rederier är av historiska skäl aktiva på samtliga dessa mark- nader. Sjöfartsmarknaden kan också delas in efter olika typer av gods. Nedan följer en kort beskrivning av den svenska närvaron på de olika delmarknaderna. Det enda svenska rederiet som transporterar råolja är Bulk, dotterbolag till . Bulk kontrollerar en tankflotta på drygt 80 skepp. Bolaget har specialbyggt tonnage för att trafikera 14Redogörelsen bygger främst på uppgifter i : Sjöfartens bok. Bulk opererar även på andra marknader, som den Nordamerikanska. Råolja transporteras från till och . Olja från trans- porteras i så kallade shuttle tankers. De transoceana bulktransporterna, som utgör två tredjedelar av de totalt skeppade volymerna, innehåller främst kol, järnmalm, spann- mål och bauxit. Transbulk 1904 AB är ett svenskt företag som ope- rerar storbulkfartyg för trafik. Ett företag som opererar mindre bulkfartyg främst inom är AB Transatlantic. Före- taget opererar med mellanstora och mindre isklassade fartyg i , och för främst skogs- och stål- industrin. Torrlast- eller styckegodsmarknaden hör till kategorin industri- sjöfart. Det rör sig främst om fartyg under 10 000 dödviktston som transporterar gods till pappers- verkstads- kemikalie- och bygg- varuindustrin. Exempel på svenska rederier på torrlastmarknaden är med runt 25 fartyg, med linjetrafik och kontraktsfart med ett drygt 10-tal fartyg samt med drygt 20 fartyg samt . Majoriteten av världens samlade produktion av torrlast fraktas med container. Torrlast är last som inte transporteras i bulk. Con- tainerflottan är den flotta som växer snabbast och allt större fartyg tas i bruk. Det är inte så många hamnar som har kapacitet att lasta och lossa de största fartygen. I är det bara hamn som har tillräckliga kranar för att lasta och lossa ett så kallat Post Panamax-fartyg. Det enda svenska företag som bedriver containertrafik är ACL. Det finns även en feedermarknad med fartyg som transporterar containers från de stora hamnarna, främst /Bremerhafen, och , till ett stort antal hamnar i Skandina- vien och omvänt. TransAtlantic bedriver en container-feeder-linje med två inhyrda fartyg, och SCA Transforest opererar en contai- nerlinje mellan och . RoRo-fartyg (av engelskan roll on, roll off) är fartyg som är kon- struerade för att fartygets last lätt ska kunna köras ombord och i land. Detta kan ske genom ramper i fartygets för och akter eller vid fartygets sidor. En variant är Ropaxfartyg, bilfärjor för passagerare och fordon. I , som hör till de ledande länderna för ut- veckling av RoRo-tekniken, finns flera rederier. RoRo är det största med sex RoRo-fartyg och sex RoPaxfartyg som huvudsakli- gen trafikerar . TransAtlantic transporterar förädlade skogs- produkter från och till , och med sex RoLo (roll on, lift off) och RoRo/sidlastare. Nya fordon transporteras på specialbyggda transportfartyg, med kapa- citet på 5 000–8 000 fordon. är en av världens största aktörer inom biltransporter. Transporterna sker transoceant med mycket trafik från bilnationerna , , , och . De största svenska bilhamnarna är , på , och . är ett av världens största färjerederier med trafik på , , , mellan kontinenten och de , samt mellan de . Den svenska handelsflottan fördelad på rederier Den svenska handelsflottan med fartyg över 100 brutto är förde- lade på ungefär 90 rederier.15 15 , 2011. Figur 3.20 Antal fartyg , indelat per operatörernas storlek i antal kontrollerade fartyg med en bruttodräktighet om minst 100 Total Okänd operatör 8+ 7 6 5 4 3 2 1 Källa: Trafikanalys, Fartyg 2011 – Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2011. Av figur 3.20 framgår att vanligast är att operatören antingen har endast ett fartyg, eller har ett stort antal fartyg. har 41 flygplatser med kommersiellt flyg. Av dessa hade 30 någon form av rapporterad flygfrakt . Landets tre största flygplatser, /, /och /stod för av all utlandsflygfrakt un- der 2011. uppgick ankommande och avgående utrikesfrakt till knappt och ökade i förhållandevis jämn takt till 1993 då den var . fördubblades volymerna till knappt . Därefter har volymerna varierat med en nedgång under finanskrisen /2009. Den flygbefordrade frakten till och från de svenska flygplatserna uppgick till drygt . Den flygbefordrade posten uppgick till knappt . Lufttransporter svarar för en liten del av de totala godstrans- portvolymerna. Men flygfrakt används för transporter av högt värde och där transportkostnaden är motiverad med tanke på trans- porttid och säkerhet. Flygtransporter har låg skaderisk och låg stöldrisk. Varor som transporteras med flyg är exempelvis varor med stort nyhetsvärde som tidningar och konfektion och värde- fulla varor som reservdelar, elektronik och läkemedel. Flygfrakt sker antingen i flygplan avsedda för godstransporter eller i passagerarplans buk, så kallad bellyfrakt. Flygplan avsedda för godstransporter går i direktlinjer eller i charter. Begreppet flygfrakt kan även innefatta lastbilstransporter till eller från en nod. Detta innebär att flygfrakt från kan transporteras med last- bil till flygplatser utanför , som , , eller Amsterdam.16 Några få stora företag dominerar lufttransporterna i . Den svenska marknaden drivs av flera stora aktörer som är utländska filialer knutna till utländska flygbolag eller flygtransportföretag. De största aktörerna inom lufttransport är verksamma inom reguljär passagerartrafik eller chartertrafik. I finns det 11 flygföre- tag med operativ licens för luftfartyg vars högsta tillåtna startmassa är eller mer och/eller har 20 säten eller fler. Den största svenska aktören är . Riks- trafiken genomför upphandlingar av olönsamma flyglinjer främst mellan och . Antalet svenskregistrerade motordrivna luftfartyg uppgick till 2473 stycken. det finns statistik upp- delat på ägarkategori är (se tabell 3.5). 16 Godstransporter i , Rapport 2012:7. Källa: Trafikanalys, Luftfart 2011. Godstransporter på väg sker i huvudsak med lastbil. Vid slutet av 2011 bestod den svenska fordonsparken av 548 272 lastbilar i trafik. Av dessa var 467 533 stycken eller registrerade som lätta lastbilar och 80 739 stycken eller som tunga last- bilar. Godstransporter på väg har mer än fördubblats under de sen- aste 40 åren. har den transporterade mängden gods snar- ast minskat. Detta innebär att gods transporteras längre sträckor 3.5.1Utrikestransporter med tunga lastbilar Utrikes godstransporter med tunga lastbilar sker till stor del med utlandsregistrerade lastbilar.17 Statistiska beräkningar tyder på att det skett en ökning av de utländska lastbilarnas verksamhet i Sverige.18 För exporten skedde med utlandsregistrerade lastbilar, medan av importen med tung lastbil gjordes med utlandsregistrerade lastbilar (se tabell 3.6 och 3.7). 17Trafikanalys, Godstransporter i , Rapport 2012:7. 18Trafikanalys, Utländska lastbilstransporter i 2009-2010, Statistik 2012:3, s. 9. Tabell 3.6 Utrikes godstransporter med tunga lastbilar, från till utlandet. Transporterad godsmängd i miljoner ton, totalt samt efter lastbilens ursprung Källa: Trafikanalys. Godsflöden i Rapport 2012:8. Tabell 3.7 Utrikes godstransporter med tunga lastbilar, från utlandet till . Transporterad godsmängd i miljoner ton, totalt samt efter lastbilens ursprung Källa: Trafikanalys. Godsflöden i Rapport 2012:8. transporterades gods från till utlandet och gods från utlandet till med tunga lastbilar. Jämfört med andra transportslag transporte- rade tunga lastbilar av godset som lämnade och av godset som kom till . Den största andelen av godstransporter med tunga lastbilar, oavsett riktning, står grannländer för tillsammans med , Neder- länderna och . Av de godsmängder som lämnade med lastbil gick till , till och vardera till , och . Men mycket gods transporteras till för vidare transport utomlands. av det gods som fraktades till utlandet lossades i . Av det gods som anlände till med lastbil stod för , och för , , och för 12, av godset. De varugrupper som står för de hösta andelarna av godsmäng- den från till utlandet med lastbil är trä och varor av trä och kork, , styckegods och samlastat gods, , följt av gruppen livsmedel, drycker och tobak, . Till är det varugruppen produkter från jordbruk, skogsbruk och fiske som står för den största andelen, , därefter styckegods och samlastat gods, , följt av drycker och tobak med 10 procent.19 3.5.2Inrikestransporter med tunga lastbilar Även om utländska lastbilar dominerar export och import visar tabell 3.8 att de utgör en mindre del av det totala antalet transpor- ter i . Trenden är att utländska lastbilars andel av lastbils- trafiken ökar. Utländska lastbilar svarade för av antalet körningar att jämföra med 2004, då de svarade för av körningarna. De svarade för av trafikarbetet, dvs. andelen av total tillryggalagd transportsträcka att jämföra . Utländska lastbilar svarade för av transporterad vikt och av transportarbetet, dvs. pro- dukten av fraktad vikt och sträcka. var motsvarande andelar respektive . 19 Trafikanalys, Utländska lastbilstransporter i –2010, Statistik 2012:3, s. 3. Tabell 3.8 Transportarbete, trafikarbete, transporterad vikt och antal körningar utförda av utländska lastbilar i samt svenska lastbilars verksamhet i och i utlandet åren 2004–2010 Källa: Utländska lastbilstransporter i –2010. Info från tabellbilagan i denna rapport och Ut- ländska lastbilstransporter i –2006 Statistik 2008:22 och Utländska lastbilstransporter i –2008 Trafikanalys Statistik 2011:9 samt rapporterna Inrikes och utrikes trafik med svenska lastbilar Statistik 2004–2007 samt Lastbilstrafik 2008–2010. Anm: Metoden för datainsamling och vilka länder som ingår kan skilja sig mellan undersökningsåren för de utländska lastbilarna. Tabellen avser lastbilar med en maximilastvikt över eller minst 6 tons totalvikt. De utländska lastbilarnas verksamhet avser verksamheten inom . Transittrafiken särredovisas och ingår således inte i denna tabell. För vissa körningar har sträckan inte kunnat beräknas och ingår därmed inte i de sammanställningar som gjorts för statistiken i tabellbilagan. Det finns drygt 13 000 svenska företag inom vägtransportsektorn (se tabell 3.9). Företagen utgörs av åkerier, lastbilscentraler och logistikföretag, där vägtransport kan utgöra en del av en transport- lösning som innefattar fler transportslag eller tjänster. Lastbils- centralerna bildades ofta som ekonomiska föreningar under 1940- talet och . har många lastbils- centraler ombildats till aktiebolag och bedrivs som aktiebolag. Många åkerier arbetar som underleverantörer till logistikföretagen. Logistikföretagen har relativt få egna lastbilar och mycket av deras vägtransporter utförs av åkerier på uppdrag. Logistikföretagen utgörs nästan helt av dotterbolag till utländska koncerner. Tabell 3.9 och lastbilsinnehav i undergrupperna åkerier, lastbilscentraler och logistikföretag, 2009 Källa: Trafikanalys. Transportbranschen - hur står det till? 1997–2009. Järnvägar har varit nationella angelägenheter, vilket innebär hinder för utrikestrafik även om trafiken är avreglerad i . Järnvägsmarknaden är en trögrörlig marknad. Det finns tekniska hinder som till exempel olika strömstyrka och en operatör måste ha en vagnpark avpassad för svensk spåranläggning.20 Olika länder har olika regler för tillåtna tåglängder och axeltryck vilket innebär att de strängaste reglerna blir dimensionerande. Det finns också olikheter i signalsystem och arbetsrättsliga regler med kör- och vilotider. Den transporterade mängden i utrikes bantrafik lig- 20 SJ, Årsredovisning 2011, s. 37. ger på ungefär . Vagnlastgodset har minskat medan kombitransporter har ökat fem gånger under de senaste tio åren.21 1988 delades affärsverket i två delar. fick ansvar för bannätet och affärsverket för tåg- trafiken. har uppgifter övertagits av Trafik- verket. bolagiserades och omstrukturerades SJ, som tre rörelsedrivande företag/koncerner: SJ, och Swed- med dotterbolag. Holdingbolaget fusionerades in i 2009. blev moderbolag för SJ-koncernen.22 De två dominerande företagen inom järnvägstransport är SJ (per- sontransport) och (godstransport). Tågtrafiken har avreglerats successivt och är marknaden öppen och konkur- rensutsatt. är den internationella marknaden för gods- transporter öppen. Två privatägda norska operatörer och en ope- ratör som ägs av den italienska statsjärnvägen finns representerade i . 3.7Konsekvenser av avbrutna transporter – exemplet askmolnet Ett tydligt exempel på flygets stora betydelse och att avbrott i flygtrafiken får stora och genomgripande konsekvenser är krisen i samband med askmolnet över . fick vulkanen på ett utbrott. Stora mängder rök och aska vällde ur vulkanen och bildade ett moln av vulkanaska som hotade att täcka större delen av , förutom . Vulkanaska innehåller flera bekym- mersamma ämnen, främst kiseldioxid, som skadar flygplanens motorer och andra system. Av säkerhetsskäl kunde därför ingen flygtrafik bedrivas i askmolnet. Respektive land fattade därför be- slut om stängning av luftrummet för flygtrafik. Enligt en rapport från den internationella organisationen ledde ask- molnet till att över 100 000 flygturer ställdes in (inom EU, till/från EU och passage över EU) vilket motsvarade uppskattningsvis 10 miljoner passagerartransporter.23 Den huvudsakliga krisen varade mellan . Effekterna började dock och varade längre, särskilt i och på 21Trafikanalys, Godstransporter i , Rapport 2012:7. 22Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse 2011 för företag med statligt ägande, s. 97 f. 23Eurocontrol, Ash-cloud of April and 2010: Impact on , s. 7. 104 000 flygturer ställdes in vilket utgjorde hälften av alla planerade flygturer. Värst var situationen då av alla planerade flygturer ställdes in. Av de flygturer som genomfördes var över 5 000 nytillkomna flygturer som genomfördes med reguljärflyg och charterflyg. Dessa nytillkomna flygturer gjordes av någon av tre anledningar: för att förflytta flygplan, för att förflytta flygplansbesättning eller för att påskynda hemtransport av strandsatta passagerare. Förutom stora olägenheter för miljoner passagerare som i blev strandsatta utan möjlighet att ta sig till sin destination så orsakade krisen stora kost- nader för flygindustrin. Den internationella luftfartsorganisationen uppskattade förlusterna för flygbolagen till i förlorade intäkter. AEA (Association of ) uppskattade att förlorade intäkter uppgick till . Även flygplatser drabbades. 313 flygplatser stängde och ACI Europé, den europeiska flygplatsorganisationen, uppskattade stor- leken av förlorade intäkter till 250 miljoner euro.24 Även inter- nationell handel påverkades av flygstoppet. 24 Conséquences du nuage de généré par léruption volcanique survenue en sur le traffic aérien – état de la situation, Commission Européene, SEC(2010)533, OJ1915, .