sou · H1B327 · 2013-05-03 00:00:00 — Vi anser att det förslag på statistik som har tagits fram av den arbetsgrupp bestående av cheferna vid ett antal överförmyndar- nämnder (se avsnitt 9.2.1) skulle kunna utgöra ett underlag för att arbeta vidare med frågan om statistik. I ett första skede bör endast ett mindre antal statistiska uppgifter tas fram. Efter det att statistik har tagits fram bör det ske en utvärdering på om- rådet. Därefter kan antalet statistiska uppgifter vid behov successivt komma att utökas. De statistiska uppgifter som bör finnas beträffande överförmyn- darnas verksamhet kan enligt vår mening delas in i tre olika kate- gorier. En av dessa kategorier av uppgifter bör ge kvantitativa mått av- seende nämnda verksamhet. I ett första skede bör det i denna del finnas statistiska uppgifter i fråga om antalet tjänster i årsarbetstid hos överförmyndaren, kommunens befolkningsmängd samt antalet ställ- företrädarskap och fördelningen på olika kategorier av ställföre- trädarskap. Det bör också finnas en uppgift om antalet ställföreträdaruppdrag i vilka arvode inte tas ut.22 För att kunna göra relevanta jämförelser av kommunernas totalkostnader för ställföreträdarskap, bör det näm- ligen vara möjligt att exkludera de fall där arvode inte tas ut. Vidare bör det finnas uppgift om till vilka sammanlagda värden ställföreträdarna i kommunen förvaltar inkomster och tillgångar åt sina huvudmän. En annan statistisk uppgift som bör finnas med redan i ett första skede är antalet registrerade förmynderskap och i hur många av dessa det förekommer kontrollåtgärder enligt 13 eller 15 kap. FB. Sådana åtgärder innebär bl.a. att överförmyndaren i en del fall har viss kontroll över föräldrars förvaltning av omyndigas tillgångar. Vi föreslår i kapitel 4 att godmanskap respektive förvaltarskap i vissa fall ska kunna upphöra på grund av att det saknas ställföreträ- dare och en ny inte kan utses. Eftersom det är önskvärt att kunna följa upp hur många enskilda som på detta sätt kommer att stå utan ställföreträdare bör det finnas uppgift om i hur många fall ställföre- trädarskap har upphört av denna anledning. är det lämpligt att inom denna kategori också ta fram sta- tistiska uppgifter som kan ge en uppfattning om hur ställföreträdar- uppdragen förändras över tiden. Det bör då finnas uppgifter om hur många uppdrag varje ställföreträdare har och hur länge ställföre- trädaruppdragen har pågått. Andra uppgifter som också senare kan ingå är hur många av huvudmännen och ställföreträdarna som är män respektive kvinnor, deras ålder samt hur många av ställföreträ- darna som är anhöriga till huvudmannen. En andra kategori av statistiska uppgifter bör avse kostnader för överförmyndarnas verksamhet. I denna kategori bör det till en början finnas uppgifter i fråga om överförmyndarens totalkostnad per ställ- företrädarskap respektive kommuninvånare samt en uppgift om för- 22 Det är ofta personer som är anhöriga till huvudmannen som väljer att inte ta ut arvode för sitt uppdrag. delningen av kostnaderna för ställföreträdarens arvode, dvs. hur stor del som betalas av den enskilde respektive kommunen. Den tredje kategorin av uppgifter bör ge en beskrivning av kva- liteten inom överförmyndarnas verksamhet. I den delen bör det redan inledningsvis finnas statistiska uppgifter i fråga om omfattningen av juridisk och ekonomisk kompetens inom överförmyndarverksam- heten. Vidare bör det finnas uppgifter om antalet redovisningshand- lingar som överförmyndaren har granskat och hur många av dessa som har varit utan anmärkning. I ett senare skede bör det i denna kategori också finnas upp- gifter som gör det möjligt att bedöma om den enskilde inom rimlig tid får tillgång till en ställföreträdare som har rätt kompetens för uppdraget och som också i övrigt är lämplig. Det bör bl.a. finnas statistik i fråga om hur det tar att (från det att en ansökan gjordes) förordna en ställföreträdare eller att genomföra ett byte av ställföreträdare. Det bör i detta skede också finnas uppgifter t.ex. om vilken utbildning ställföreträdarna har genomgått sedan uppgifter för statistik senast rapporterades och hur många ställföreträdare som har entledigats på grund av misskötsamhet. En annan uppgift som också bör ingå i denna tredje kate- gori är hur många ställföreträdare som i sitt uppdrag har samtliga eller endast vissa av de uppgifter som kan ingå i ett godmanskap enligt 11 kap. 4 § FB eller ett förvaltarskap, dvs. att bevaka den en- skildes rätt, förvalta hans eller hennes egendom eller sörja för hans eller hennes person. Andra uppgifter som också kan ingå i denna del är hur många timmar som ställföreträdaren ägnar åt uppdraget. 9.6Åtgärder för att säkerställa tillgången till relevant statistik 9.6.1Statistik ska framställas av ett antal länsstyrelser utifrån uppgifter från överförmyndarna Vårt förslag: De länsstyrelser som ansvarar för tillsynen över överförmyndarnas verksamhet ska framställa statistik beträffande verksamheten inom respektive tillsynsområde. som regeringen föreskriver ska framställa rikstäckande statistik på området samt göra sådan statistik tillgänglig för ex- terna intressenter. Överförmyndarna ska till lämna sådana uppgifter om verksamheten som behövs för framställning av sta- tistik. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken statistik läns- styrelsen ska framställa och om överförmyndarnas uppgiftsskyl- dighet. Överförmyndarna bör samla in uppgifter om sin verksamhet För att det ska vara möjligt att göra jämförelser mellan olika över- förmyndarverksamheter i landet krävs det att uppgifter samlas in, sammanställs och att statistik framställs. För att statistiken ska vara lätt att använda och bearbeta för alla intressenter är det viktigt att statistiken blir IT-baserad. Det finns projekt om statistik bland ett antal överförmyn- dare i landet. Det saknas dock rikstäckande statistik på området. För att göra detta möjligt föreslår vi att det ska vara en skyldighet för samtliga överförmyndare att samla in de uppgifter om verksamheten som anges i avsnitt 9.5. Regeringen bör genom för- ordning närmare reglera denna uppgiftsskyldighet, t.ex. vilka upp- gifter som ska lämnas och . Vem bör ansvara för att sammanställa uppgifter och att framställa statistik över överförmyndarnas verksamhet? Frågan är hur de uppgifter som överförmyndarna ska samla in ska kunna sammanställas och leda till statistik på området. Det är väsent- ligt att dessa uppgifter hanteras på ett effektivt och kvalitetssäkert sätt. Vi menar att detta bör kunna ske genom att överförmyndarna rapporterar dem vidare till ett organ som i sin tur har till uppgift att framställa statistiken. Ett alternativ skulle möjligen kunna vara att överförmyndarna rapporterar uppgifter om sin verksamhet till ett för kommunerna gemensamt organ som i sin tur ska sammanställa uppgifterna och framställa statistik. Ett sådant gemensamt organ skulle kunna vara Kommuner och Landsting. Vi anser dock att den statistik som bör tas fram på området till viss del är av sådant nationellt in- tresse att den inte lämpligen bör vara en uppgift för en arbetsgivar- och intresseorganisation för kommuner och landsting, utan i stället en uppgift för en statlig myndighet. Vi har samrått med Kommuner och Landsting som delar denna bedömning. Det är sju länsstyrelser23 som utövar tillsyn över överförmyndar- nas verksamhet. Länsstyrelserna tar redan in uppgifter som är rele- vanta för deras tillsyn. Mot bakgrund av detta och med hänsyn till vad vi har nämnt i fråga om det nationella intresset av statistik, anser vi att dessa länsstyrelser är lämpliga för uppdraget. Det bör vara fritt för länsstyrelserna att bestämma om dessa uppgifter ska utföras inom länsstyrelsernas egen regi eller genom externt anlitad personal. Vidare bör det vara möjligt för flera läns- styrelser att samarbeta kring uppgiften att framställa statistik. Sta- tistiken bör göras tillgänglig för externa intressenter. Eftersom det är av vikt att det finns rikstäckande statistik över överförmyndarnas verksamhet framstår det som lämpligt att en av de länsstyrelser som har tillsynsansvar ska ha till uppgift att också fram- ställa rikstäckande statistik på området. Vid framställning av sådan statistik bör det ske en samordning med ett eventuellt ställföreträdar- register, dvs. ett centralt register över förordnade förmyndare, gode män och förvaltare (se avsnitt 9.2.2). Regleringen av överförmyndarnas skyldighet att lämna uppgifter om sin verksamhet och ansvar för statistiken Vårt förslag om att överförmyndaren ska lämna uppgifter om sin verksamhet till innebär ett nytt åliggande för kommunen. Av 8 kap. 2 § första stycket 3 RF framgår att åliggan- den för kommunen ska regleras genom lag. Vårt förslag är därför utformat på det sättet. Det finns inte något motsvarande krav på att ett åliggande för statliga myndigheter ska regleras i lag. Detta innebär att regleringen av den av oss föreslagna skyldigheten för vissa länsstyrelser att fram- ställa statistik beträffande överförmyndarnas verksamhet kan ske genom lag eller förordning. I förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion anges bl.a. vilka uppgifter har. Uppgifterna består bl.a. i att sam- ordna och utveckla olika sakfrågor. har också vissa myndighetsuppgifter, t.ex. att ge tillstånd och utöva tillsyn inom olika verksamheter. Vidare har till uppgift att följa och 23 Länsstyrelserna i , , , , , och . utvärdera vad som händer i länet. De uppgifter som anges i förord- ningen är till stor del övergripande uppgifter och mål för länssty- relsen. Det anges emellertid i instruktionen också att ska ha de tillsynsuppgifter som eller regeringen har ålagt den. Ett exempel på detta är att ska utöva tillsyn över överförmyndarnas verksamhet (se 19 kap. 17 § FB). Vi menar att uppgift att framställa statistik beträf- fande överförmyndarnas verksamhet är av en sådan precis karaktär att den inte bör vara en del av förordningen med länsstyrelseinstruk- tion. I stället framstår det som lämpligt att en sådan reglering finns i FB, eftersom detta innebär att både uppgift att utöva tillsyn över överförmyndarnas verksamhet och dess uppgift att framställa statistik över denna verksamhet regleras i ett samman- hang i samma författning. Vi föreslår därför att upp- gift att framställa statistik ska regleras i FB. Det bör vara en uppgift för regeringen att meddela föreskrifter om vilka länsstyrelser som ska framställa regional statistik, vilken av dessa länsstyrelser som ska framställa rikstäckande statistik samt vilken statistik som ska framställas. Vidare bör regeringen meddela föreskrifter om överförmyndarens uppgiftsskyldighet. Bemyndigan- det för regeringen bör regleras i FB. 9.6.2Bör statistiken över överförmyndarnas verksamhet vara en del av den officiella statistiken? Vår bedömning: Statistiken över överförmyndarnas verksamhet bör inte vara en del av den officiella statistiken. Det är regeringen som beslutar inom vilka områden det ska finnas officiell statistik. Det finns i författning eller förarbeten inte någon egentlig definition av begreppet officiell statistik. Det anges dock i lag att sådan statistik ska finnas för allmän information, utrednings- verksamhet och forskning samt att den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Man kan av förordningen om den officiella statistiken också utläsa på vilka områden det ska finnas officiell statistik och vilken myndighet som ansvarar för den. Statistik över överförmyndarnas verksamhet ingår inte i något av de områden beträffande vilka det ska finnas offi- ciell statistik. Med hänsyn till de syften för vilka det behövs sådan statistik (se avsnitt 9.4) torde den dock i och för sig kunna vara av sådan karaktär att den skulle kunna vara en del av den officiella statistiken. Det är dock väsentligt att det kommer att inledas ett arbete med att samla in och sammanställa statistik över överförmyndarnas verksamhet. Som vi har nämnt bör detta ske genom länsstyrelsernas försorg. Det framstår som lämpligt att detta arbete kommer i gång och kvalitetssäkras innan det tas ställning till om statistiken över överförmyndarnas verksamhet ska vara en del av den officiella statistiken. Vi bedömer därför att statistiken över över- förmyndarnas verksamhet, i vart fall , inte bör vara en del av den officiella statistiken. 10Vissa åtgärder som kan bidra till att skapa bättre förutsättningar för gode män och förvaltare 10.1Det kan behöva vidtas även andra åtgärder för att förbättra förutsättningarna för gode män och förvaltare I vårt uppdrag ingår ett antal särskilt utpekade frågor som vi har till uppgift att överväga. Därutöver har vi enligt våra direktiv möjlighet att föreslå andra praktiska åtgärder som bidrar till att skapa bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Vi har i olika sammanhang, bl.a. i svaren på de enkäter1 som vi har skickat ut, uppmärksammats på ett antal frågor som rör god- manskap eller förvaltarskap i vilka det anses finnas behov av för- ändringar. En del av dessa frågor får (även om de är av stor betyd- else) anses ligga utanför vårt uppdrag, eftersom de inte direkt rör förhållandena för gode män och förvaltare. I detta kapitel tar vi upp ett antal områden inom vilka det har framförts att det kan finnas skäl att vidta åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för gode män och förvaltare och därmed också säkerställa att det finns tillgång till kvalificerade och lämpliga ställ- företrädare. Vi lämnar inga förslag till förändringar på dessa om- råden, men bedömer att det till viss del kan vidtas åtgärder inom ramen för nu gällande ordning. 1 Hur enkätundersökningen har genomförts och vilka frågor som ingick i den framgår av bilaga 3 och 4. 10.2Utbetalning av ersättning till gode män och förvaltare Vår bedömning: Det är viktigt att överförmyndaren ser till att handläggningen av frågan om ersättning till gode män och för- valtare sker effektivt och att beslut fattas så skyndsamt som möjligt. Det har till oss framförts att det skulle vara lättare att rekrytera kvalificerade och lämpliga gode män och förvaltare om arvodet för sådana uppdrag hade varit högre. Vi har dock funnit att det i vårt uppdrag inte ingår att utreda om sådan ersättning även framöver ska bestämmas utifrån att uppdraget har ett betydande ideellt inslag eller om arvodet bör bestämmas utifrån andra kriterier. Däremot anser vi att det finns anledning att närmare överväga frågan om hur ofta det bör fattas beslut om ersättning. I de allra flesta fall fattas det beslut om ersättning till gode män eller förvaltare en gång per år2. Utbetalningen sker efter det att ställföreträdarens årsräkning har granskats av överförmyndaren och beslut om ersättning har fattats. Ersättningen avser då det arbete som har utförts kalenderåret . Eftersom det i många fall blir en arbetsanhopning hos överförmyndaren i samband med att årsräkningarna ska granskas, kan beslut om ersätt- ning i en del fall fattas först under andra halvan av året. Detta inne- bär att den gode mannen eller förvaltaren först då får ersättning för det arbete som har lagts ner inom uppdraget upp till . Det kan då också inträffa att huvudmannen inte har medel att betala arvodet. Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare lämnade i betänkandet SOU 2004:112 ett för- slag om att det i 12 kap. 16 § FB ska införas en bestämmelse om att överförmyndaren bör ha fattat beslut om ersättning till förordnade ställföreträdare senast efter det att en årsräkning eller sluträkning har getts in till överförmyndaren (se avsnitt 3.14). Frågan bereds inom . På detta område har det också framförts att situationen för gode män och förvaltare skulle kunna förbättras om det var möjligt att ha ett brutet räkenskapsår när det gäller skyldigheten att ge in årsräkning. Detta skulle innebära att skyldigheten att ge in årsräk- 2 Beslut om arvode till en god man som är förordnad för ett ensamkommande barn fattas i de flesta fall med kortare intervaller. ning skulle ske per olika datum för olika ställföreträdare, något som skulle lindra överförmyndarens arbetsanhopning och leda till att beslut om arvode kan fattas tidigare. Ett förslag om att det ska vara möjligt med brutna räkenskapsår lämnades av ut- redningen om förmyndare, gode män och förvaltare i betänkandet SOU 2004:112 (se avsnitt 3.14). Även den frågan bereds inom . Det finns i och för sig inget hinder mot att överförmyndaren beslutar om ersättning till gode män och förvaltare med tätare inter- än . Att beslut om ersättning oftast fattas en gång beror på att överförmyndaren tar ställning till arvodets storlek i samband med att årsräkningen gås igenom.3 Om överför- myndaren ska besluta om ersättning oftare torde det krävas att ställföreträdaren, förutom en årsräkning, även ger in ett underlag som gör det möjligt att bedöma arvodets storlek inför övriga beslut . Underlaget bör också innehålla uppgifter som gör det möjligt att bedöma om det är huvudmannen eller kommunen som ska betala arvodet. En sådan förändring skulle dock kräva att över- förmyndarna ägnar sig betydligt mer åt dessa arbetsuppgifter jämfört med och förutsätta att det till verksamheten avsätts ytterligare resurser. Det har till oss framförts att ett sätt att göra det möjligt för ställföreträdaren att få sin ersättning tidigare skulle vara att arvodet alltid betalas ut från kommunen och att sedan en faktura i före- kommande fall skickas till huvudmannen (ofta genom ställföre- trädaren) som i sin tur betalar denna. Enligt vår mening skulle detta dock röra sig om förskottsbetalningar som inte torde vara förenliga med regleringen i 12 kap. 16 § FB. Dessutom kan en sådan ordning inte anses ligga inom kommunens kompetens, vilket innebär att den strider mot kommunallagen (1991:900). Vi anser dock att det är viktigt att överförmyndaren ser till att handläggningen av frågan om ersättning till gode män och förval- tare sker effektivt och att beslut fattas så skyndsamt som möjligt. Detta är av betydelse för att ge bättre förutsättningar för gode män och förvaltare, vilket i förlängningen kan göra det enklare att säker- ställa att det finns tillgång till kvalificerade och lämpliga ställföre- trädare. 3 Detta skiljer sig åt från t.ex. uppdrag som kontaktperson, för vilka ersättningens storlek är fastställd i förväg. 10.3Precisering av vilka uppgifter som ingår i ett uppdrag som ställföreträdare Vår bedömning: Det finns ett visst behov av att närmare preci- sera vilka uppgifter som ingår i ett uppdrag som god man, sär- skilt när det gäller godmanskap för ensamkommande barn. Mot bakgrund av att det kan vara problematiskt att göra en sådan precisering, bör kunskapen om vad ett uppdrag som god man innebär i stället förbättras genom ökade utbildningsinsatser och genom att överförmyndaren i större utsträckning informerar om detta. Detsamma gäller förvaltare. Ett uppdrag som god man kan se mycket olika ut beroende på vilken typ av godmanskap det rör sig om. Det har till oss framförts att det kan övervägas om det bör upprättas en beskrivning av de uppgifter som en god man ska ha i olika fall. En sådan beskrivning skulle kunna medföra ett förtydligande när det gäller fördelningen av ansvar för olika typer av omsorg kring huvudmannen, främst fördelningen av ansvar mellan den gode mannen och socialförvalt- ningen. När det gäller godmanskap för ensamkommande barn har bl.a. och bedömt det vara särskilt angeläget att precisera vilka uppgifter som ingår i uppdraget som god man. Den gode mannen kan ofta ha en central roll för dessa barn genom sina kontakter med andra aktörer, t.ex. skola, social- tjänst och . Eftersom barnen även har ett antal andra personer i sin omgivning som på olika sätt tar till vara hans eller hennes intressen, t.ex. ett offentligt biträde, är det av stor vikt att barnet känner till vilken hjälp som den gode mannen ska bistå med och hur tillgänglig den gode mannen kan förväntas vara för möten etc. Som nämnts kan en beskrivning av vilka uppgifter som ingår i ett uppdrag som god man vara av betydelse även för den gode mannen. Genom en sådan beskrivning blir det tydligt vilka förvänt- ningar som finns på den gode mannen, vilket innebär att det ges bättre förutsättningar för honom eller henne att utföra sitt upp- drag. Även godmansföreningar har framfört att det finns ett behov av att förtydliga vad som ingår i ett uppdrag som god man eller för- valtare. Ett exempel på detta är att det bland ställföreträdare finns en osäkerhet om vad det innebär att godkänna en föregående ställ- företrädares förvaltning och vilket ansvar en sådan granskning kan medföra.4 Det finns även till viss del en osäkerhet när det gäller i vilken utsträckning en ställföreträdare kan begära in uppgifter och handlingar från banker, t.ex. kontoutdrag. Det har emellertid också framförts att det kan medföra svårig- heter att upprätta en mer detaljerad beskrivning av uppgifterna i ett godmanskap, eftersom huvudmän kan ha behov av hjälp på olika områden och i olika stor utsträckning. Det finns en del omständigheter som tyder på att det finns ett visst behov av att närmare precisera vilka uppgifter som ingår i ett uppdrag som god man, särskilt när det gäller godmanskap för ensamkommande barn. Enligt vår mening kan det möjligen vara problematiskt att göra en närmare precisering av vad som ska ingå i ett uppdrag som god man, eftersom huvudmännens behov kan skilja sig åt i stor omfattning och att det därför krävs ett stort mått av flexibilitet av den som är god man. Ett alternativ till att upprätta sådana beskrivningar bör därför i stället vara att öka utbildnings- insatserna för gode män och på så sätt ge större kunskap om vad ett godmansuppdrag innebär. Detsamma gäller naturligtvis också för- valtare. Vi behandlar frågan om utbildning av gode män och för- valtare i avsnitt 10.4. En bättre kunskap om innebörden av ett ställ- företrädaruppdrag kan även uppnås genom att överförmyndaren i större utsträckning informerar om detta. 10.4Utbildning av gode män och förvaltare Vår bedömning: Utökade möjligheter till utbildning bör kunna ge bättre förutsättningar för gode män och förvaltare att utöva sina uppdrag och bidra till att säkerställa tillgången till kvali- ficerade och lämpliga ställföreträdare. Det har till oss framförts att det är av stor vikt att gode män och förvaltare får tillräcklig utbildning. Från något håll har det gjorts gällande att ställföreträdare bör ha en obligatorisk rätt till utbild- ning. Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare föreslog att överförmyndaren ska ansvara för att gode män och förvaltare 4 Se 16 kap. 8 § FB. ska få tillräcklig utbildning.5 Enligt förslaget ska utbildningen vara utformad så att den är en rättighet för ställföreträdarna. En sådan möjlighet till utbildning ansågs kunna inverka positivt på rekry- teringen av nya ställföreträdare, medan ett tvång däremot skulle kunna verka avskräckande. Det har i ett samarbete mellan Kommuner och Lands- ting, , och länsstyrelserna tagits fram en nationell utbildningsram när det gäller godmanskap för ensamkommande barn. Utökade möjligheter till utbildning för gode män och förvaltare bör kunna ge bättre förutsättningar att utöva ett ställföreträdar- uppdrag på bästa sätt och bidra till att säkerställa tillgången till kvalificerade och lämpliga ställföreträdare. Vi ställer oss därför posi- tiva till en sådan förändring. Frågan bereds inom . 10.5En väl fungerande överförmyndarverksamhet Vår bedömning: Det bör inom överförmyndarverksamheten finnas tillgång till juridisk kompetens. uppgift att inom sin tillsyn se till att utbildningen av överförmyndarna är tillfredsställande är av betydelse för att uppnå och bibehålla en tillfredsställande kunskaps- och utbildningsnivå för överför- myndarna. Ett sätt som kan övervägas för att höja kompetensen hos överförmyndarna kan vara att överförmyndarnämnd görs obligatorisk som organisationsform. Bland de synpunkter som har lämnats till oss nämns att förutsätt- ningarna för gode män och förvaltare att utföra sitt uppdrag påver- kas av hur väl överförmyndarverksamheten fungerar.