sou · H0B393 · 2013-01-01 00:00:00 — En mordernare rättegång, - en uppföljning, Del 2, Bilagor En modernare rättegång II SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Fotografiet på omslaget återger den relief av som finns i tingsrätten i . Reliefen är utförd av konstnärinnan och fotografiet är taget av . ledde den tolvmannanämnd som utarbetade Upplands- lagen (stadfäst ). Citatet är hämtat ur stadfästelsen till Upplandslagen. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera reformen En modernare rätte- gång (EMR). Utvärderingen har haft till syfte att undersöka hur den förändrade processen i allmän domstol har fungerat i praktiken och om målsättningen med reformen har uppnåtts. I uppdraget har ingått att kartlägga och analysera användningen av modern teknik, tillämpningen av de regler som syftar till att göra handläggningen av mål och ärenden mer flexibel, systemet med prövningstillstånd i hovrätt samt den nya ordningen för hur muntlig bevisning läggs fram i hovrätt. Uppdraget har omfattat samtliga konsekvenser som reformen medfört för såväl enskilda som för det allmänna (dir. 2011:79). Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden så att slutredovisning av uppdraget skulle ske (dir. 2012:45). Till särskild utredare förordnades f.d. lagmannen i K-G . Som experter förordnades numera hovrätts- lagmannen i Hovrätten över och , justitierådet , advokaten , vice chefs- åklagaren vid åklagarkammaren i , kansli- rådet i och rådmannen i . Som sekreterare i utredningen anställdes hovrättsassessorn . Utredningen, som har antagit namnet , över- lämnar härmed betänkandet En modernare rättegång II – en upp- följning (SOU 2012:93). Experten har avgett ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Förslag till lag om ändring i ....................... Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion..................................... 1.1.2 Behovet av en utvärdering............................................ Sammanfattning av uppdraget...................................... En modernare rättegång – huvuddragen i reformen......... Flexiblare regler och större ansvar för parterna ..................... Utvärdering, överväganden och förslag .......................... Ljud- och bildupptagningar.......................................... Ljud- och bildöverföring .............................................. 3.1.3 Sekretessen för ljud- och bildupptagningarna............. 3.2 Flexiblare regler och större ansvar för parterna ..................... 3.2.3 Hänvisning till handlingar i målet.............................. 3.2.5 Avgörande av bötesmål utan huvudförhandling ....... 3.3 Tingsrättens domförhet i tvistemål....................................... Andra lagstiftningsförslag m.m.................................. 3.3.3 Förhållandena i , och ......... 3.3.5 Uppgifter från , domstolarna och 3.4.1 Utvidgat system med prövningstillstånd................... 3.4.2 Den nya ordningen för hur muntlig bevisning läggs fram i hovrätt ..................................................... 3.4.3 Möjligheter att avgöra brottmål utan huvudförhandling i hovrätt ........................................ Modernisering av rättegången ............................................... Flexiblare regler m.m.................................................. Kvalitet och effektivitet......................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Kostnads- och konsekvensanalys................................ 6.2Uppdraget, problemet och vad som ska uppnås med Ekonomiska och andra konsekvenser................................... 6.3.1 Modern teknik ............................................................ 6.3.2 Flexiblare regler och större ansvar för parterna........ 6.3.3 Tingsrättens domförhet i tvistemål ........................... 6.3.4 Förslag som rör hovrättsprocessen ........................... Förslaget till lag om ändring i .................. Förslaget till lag om ändring i ................. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar..................................................... Resursfördelningen efter EMR (DV 2010:3) ........................... Sammanställningar (42 kap. 16 § RB) och tidsplaner (42 kap. 6 § RB) – exempel...................................................... Bilaga till protokoll från presidentmötet i En modernare rättegång – hur har det gått? Av f.d. hovrättslagmannen och hovrättspresidenten , SvJT 2011 s. 18 ......... 5Svea hovrätts granskning av beslut om prövningstillstånd i under 6Svea hovrätts undersökning av ändringsfrekvensen för brottmål i 7Svea hovrätts undersökning av överprövning i tvistemål – särskilt om prövningstillstånd och ändringsfrekvens.............................. Prövningstillstånd i hovrätt – en sammanställning över HD-avgöranden, justitierådet .......................... a. bet. a. prop. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Nytt juridiskt arkiv, avdelning II trädde reformen En modernare rättegång (EMR) i kraft. Reformen innefattar en modernisering av rätte- gångsförfarandet i allmän domstol med förändringar av reglerna i framför allt och lagen (1996:242) om domstols- ärenden. Det huvudsakliga syftet med reformen var att skapa en modern rättegångsordning som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden. Vi har fått i uppdrag att utvärdera EMR-reformen. Utredningen ska undersöka hur reglerna har fungerat i praktiken och om mål- sättningen med reformen har uppnåtts. Det huvudsakliga syftet med utvärderingen är att klargöra om reformen har medfört den avsedda moderniseringen av rättegången och att bedöma om den nya ordningen uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ända- målsenlig handläggning. Huvuduppgiften för utredningen är att kartlägga och analysera hur de nya reglerna har tillämpats av domare, parter och andra aktörer i processen och vilka konsekvenser för kvalitet, effektivitet, förtroende, och kostnader som reformen har fått. Utredningen ska även undersöka hur reformen har förändrat arbetsformerna för olika personalkategorier i domstolarna och för åklagare, ombud, biträden, försvarare och andra. I utvärderingen ingår vidare att identifiera faktorer som kan hindra eller begränsa en effektiv och ändamåls- enlig tillämpning av de processuella regler som reformen innefattar. Utredningen ska således utvärdera användningen av modern teknik i domstolarna, reglerna som syftar till att göra handläggningen mer flexibel, systemet med prövningstillstånd i hovrätt, och den nya ordningen för bevisupptagning i hovrätt. Utredningen har även fått i uppdrag att undersöka om reformen har lett till att parterna i ökad utsträckning begär att tvistemål i tingsrätt ska avgöras av tre domare och överväga om det finns skäl att ändra domförhetsreglerna. En utvärdering av reformen I vår utvärdering har vi har funnit att reformen har varit positiv för såväl enskilda och andra aktörer som för rättsväsendet. Införandet av modernare teknik i domstolarna har varit en väsentlig del i reformarbetet. Reformen har medfört att handläggningen i dom- stolarna i större utsträckning kan anpassas till behoven i de enskilda fallen. Större hänsyn har kunnat tas till målsäganden och vittnen. Den förändrade hovrättsprocessen har tydliggjort att tyngdpunkten i rättskipningen ligger i första instans. Detta har skapat förutsätt- ningar för en smidig och rättssäker hovrättsprocess. Utredningen har således funnit att reformen har fallit mycket väl ut, såväl på ett övergripande plan som i de enskilda delarna. Reformen har medfört en modernisering av rättegången i allmän domstol. Handläggningen har blivit mer effektiv och mer ända- målsenlig. Kvaliteten har förbättrats i olika hänseenden. Kraven på förutsebarhet och rättssäkerhet i handläggningen har inte satts åt sidan. Genom reformen används modern teknik i större utsträckning i domstolarna. Förhör i tingsrätt ska som regel dokumenteras genom ljud- och bildupptagning. Även syn får dokumenteras på detta sätt. Parter och andra som ska delta i ett sammanträde har möjlighet att delta genom ljud- och bildöverföring (videokonferens). Den nya tekniken för ljud- och bildupptagning har fungerat mycket bra. Den tekniska utrustningen är ändamålsenlig. Kvali- teten på upptagningarna är mycket god. Förhören dokumenteras i allt väsentligt genom ljud- och bildupptagningar och dessa används i mycket stor utsträckning i överklagade mål. Även införandet av möjlighet till videokonferens har fallit mycket väl ut. Videokonferensmöjligheten har bidragit till att öka tillgäng- ligheten och har minskat risken för inställda förhandlingar. Hand- läggningen har härigenom blivit mer flexibel och effektiv. Tekniken har särskilt underlättat handläggningen i mycket omfattande mål, exempelvis genom användandet av s.k. sidosal och videokonferens. Tekniken har också möjliggjort för domstolarna att i större ut- sträckning kunna vara varsamma mot parter och vittnen. För att utnyttja den moderna teknikens möjligheter fullt ut bör tillgången till utrustning på domstolarna förbättras, så att använd- ningen av videokonferens kan utvecklas ytterligare. Dessutom kan kvaliteten på överföringarna förbättras ytterligare. Flexiblare regler och större ansvar för parterna I denna del infördes enhetligare regler för sammanträden under förberedelsen i tvistemål och betonades parternas ansvar för att målen drivs framåt. Det infördes även nya regler om att dom- stolarna ska upprätta sammanställningar och tidsplaner under för- beredelsen i större utsträckning. Tillämpningen av de förändrade bestämmelserna har fallit väl ut. Vissa regler kan dock skärpas ytterligare. Ett viktigt inslag i reformen var en uppmjukning av kravet på muntlighet i rättegången. Parter kan numera presentera process- material genom hänvisning till handlingar i målet. Bestämmelserna har kommit att tillämpas i förhållandevis stor utsträckning och har bidragit till en flexiblare, snabbare och effektivare handläggning. Enligt utredningen kan hänvisningsmetoden dock användas i ännu större utsträckning. I betänkandet föreslås utökade möjligheter att dels ta upp bevis- ning utom huvudförhandling, dels – i förekommande fall – åter- använda tidigare förhör som hållits inför rätta och som dokumen- terats genom ljud- och bildupptagning. Härigenom ökar flexibili- teten och effektiviteten i handläggningen och befogad hänsyn tas till brottsoffers och andra förhörspersoners intressen. De utökade möjligheterna att hålla förberedelsesammanträde i brottmål har utnyttjats i viss utsträckning och har då visat sig vara till fördel för handläggningen. Möjligheterna att avgöra bötesmål på handlingarna har visat sig vara ett lyckokast och har tillämpats i stor utsträckning. Förändringen innebär att den som vill få sin sak prövad i dessa mindre mål inte nödvändigtvis måste infinna sig vid domstolen för att komma till tals. Utredningen har inte funnit statistiskt belägg för att parterna i ökad utsträckning begär att tvistemål ska avgöras av tre domare. Utredningen föreslår emellertid en mer nyanserad domförhetsregel enligt vilken tingsrätten är domför med en, två eller tre lagfarna domare, beroende på målets omfattning och beskaffenhet. Genom reformen utvidgades systemet med prövningstillstånd till att omfatta alla domar och beslut i tvistemål och beslut i dom- stolsärenden. Genom reformen har vidare ordningen för hur munt- lig bevisning läggs fram i hovrätten förändrats. Muntlig bevisning ska som huvudregel läggas fram genom uppspelning av de ljud- och bildupptagningar som gjorts av förhören i tingsrätten. Om ytter- ligare frågor behöver ställas hålls kompletterande förhör (tilläggs- förhör). Andelen meddelade prövningstillstånd i hovrätt var inlednings- vis för låg. Tillämpningen har blivit generösare men varierar fort- farande mellan enskilda hovrätter. Tillämpningen bedöms ännu inte motsvara den som förutsattes vid EMR-reformen. Det är angeläget att hovrätterna fortlöpande följer upp tillämpningen. Den nya ord- ningen i hovrätten för hur muntlig bevisning läggs fram genom uppspelning av ljud- och bildupptagningar och med tilläggsförhör har fallit väl ut. Reformen innebär att det också i praktiken klargjorts att tyngd- punkten i processen ligger i första instans. Hovrättens uppgift är överprövning och dess handläggning har anpassats efter hovrättens ställning i instansordningen. Funktionsfördelningen mellan de olika nivåerna i domstolsorganisationen har tydliggjorts. Detta har skapat förutsättningar för en smidig, rättssäker och effektiv hovrättsprocess. Reformen har fått konsekvenser för Högsta domstolens preju- dikatbildande roll. I betänkandet ges därför förslag som ska för- bättra förutsättningarna för prejudikatbildningen. Utredningen understryker hovrätternas ansvar för att mål med prejudikatfrågor blir sakprövade. Reformen En modernare rättegång har alltså fallit väl ut och kan utvecklas ytterligare. Utredningen föreslår därför vissa nyheter och förändringar. Förslagen innebär i korthet följande. Syn på stället ska i större utsträckning dokumenteras genom ljud- och bildupptagning. Ljud- och bildupptagningar beträffande det som iakttagits vid syn på stället likställs i tilltroshänseende med syn som hålls på nytt i hovrätten. Rätten får utvidgade möjligheter att ta upp bevis utom huvud- förhandling i samband med en inställd förhandling. Förhör ska således kunna hållas med vittnen och andra förhörspersoner som infunnit sig till en rättegång som ställs in, exempelvis på grund av att den tilltalade uteblivit. Rätten ska i större utsträckning kunna återanvända förhör som dokumenterats genom en ljud- och bildupptagning i samband med en annan förhandling i samma instans. Bestämmelsen som innebär att rätten ska upprätta en samman- ställning över processen under förberedelsen i tvistemål skärps. Bestämmelserna som innebär att parter kan presentera process- material genom att hänvisa till handlingar i målet förtydligas så att det uttryckligen framgår att detta även gäller hänvisning till ljud- och bildupptagningar. Nya bestämmelser införs för tingsrättens domförhet i tvistemål. Vid huvudförhandling i tvistemål ska tingsrätten som vara domför med en lagfaren domare om 1) parterna samtycker till det och rätten anser det tillräckligt, 2) målet är av enkel beskaffenhet, eller 3) huvudförhandlingen hålls i förenklad form. I annat fall ska rätten bestå av två domare, om inte målet med hänsyn till sin omfattning eller beskaffenhet bör prövas av tre lagfarna domare. Bestämmelserna om hovrättens möjligheter att avgöra brottmål på handlingarna mjukas upp något. Bestämmelserna om parts frånvaro vid huvudförhandling i hov- rätt ändras. Om part förelagts att komma personligen ska över- klagandet förfalla om han eller hon endast infinner sig genom ombud, såvida det inte finns särskilda skäl mot att överklag- andet förfaller. Hovrätten ska kunna hänskjuta en prejudikatfråga till inom ramen för dispensprövningen. Högsta dom- stolen får möjlighet att direkt pröva en prejudikatfråga när hov- rätten vägrat prövningstillstånd, dvs. utan att först meddelar tillstånd till prövning i hovrätt. Utredningen tar också upp några smärre frågor som uppmärk- sammats under utredningsarbetet och som gäller Högsta dom- stolens verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . On the modern court proceedings re- form entered into force. The reform includes a modernisation of the legal proceedings in general courts and changes to the rules, primarily in the Swedish Code of Judicial Procedure and the Court Matters Act (1996:242). The main purpose of the reform was to create a modern system of judicial procedure that meets the re- quirements for legally secure, efficient and effective processing of cases and matters. We have been tasked with evaluating this reform. The Inquiry is to examine how the rules have worked in practice and whether the aims of the reform have been achieved. The main purpose of the evaluation is to determine whether the reform has led to the in- tended modernisation of the legal proceedings and whether the new system meets the requirements for legally secure, effective and efficient case processing. The Inquirys main task is to identify and analyse how the new rules have been applied by judges, parties and other actors in the proceedings and the impact of the reform on quality, efficiency, trust, and costs. The Inquiry is also required to examine how the reform has changed the working methods of different staff cate- gories in the courts and of prosecutors, representatives, counsels, defence counsels and others. Furthermore, the evaluation is to identify factors that may prevent or limit the effective and efficient application of the procedural rules that the reform includes. The Inquiry will therefore evaluate the use of modern technology in the courts, the rules that aim to make processing more flexible, the system of leave to appeal to the court of appeal, and the new system of presenting evidence in the court of appeal. The Inquiry has also been tasked with examining whether the reform has led to the parties more often requesting that civil cases in a district court be decided by three judges and to consider whether there is reason to amend the quorum rules. An evaluation of the reform Our evaluation has found that the reform has had positive effects for individuals and other actors, as well as for the judicial system. The introduction of more modern technology in the courts has been an important part of the reform efforts. As a result of the reform, the judicial procedure is better able to be adapted to meet the requirements of the individual case. Greater consideration to injured parties and witnesses has been possible. The new appeals court proceedings have make it clear that the emphasis in the administration of lies on the court of first instance. This has created the conditions for smooth and legally secure appeals court proceedings. The Inquiry has thus found that the reform has gone very well, both on an overall level and as regards its individual components. The reform has led to a modernisation of proceedings in the gene- ral courts. Processing has become more effective and more efficient. Quality has improved in various ways. The requirements of pre- dictable and legally secure processing have not been disregarded. The reform has led to increased use of modern technology in the courts. As a rule, examinations in the district court must be audio- visually recorded. Inspections may also be documented in this way. Parties and others taking part in a session are able to do so via a videoconference. The new audio and visual recording technology has worked very well. The technical equipment is appropriate for its purpose. The recording quality is very high. Examinations are audiovisually re- corded in all essentials and these recordings are used to a very great extent in appealed cases. The introduction of the possibility of videoconferencing has also been very successful. This possibility has contributed to in- creasing accessibility and reduced the risk of hearings being can- celled. This has consequently led to more flexible and efficient processing. The technology has particularly facilitated the processing of very extensive cases, for example through the use of adjacent rooms and video links. The technology has also enabled the courts to be more considerate of parties and witnesses. To take full advantage of the opportunities offered by modern technology, access to equipment in the courts should be improved so that the use of video conferencing can be further developed. Moreover, the transmission quality can be further enhanced. flexible rules and more responsibility for the parties uniform rules were introduced for preparatory hearings of civil cases and the parties responsibility for moving cases forward was emphasised. New rules were also introduced strengthening the obligation on courts to draw up summaries and time plans during the preparatory hearings. The application of the amended provisions has been successful. However, certain rules could be tightened further. An important element of the reform was a relaxation of the re- quirement of oral testimony at trial. Parties may now present case material by referring to documents in the case. The provisions have been applied to a relatively large extent and have contributed to more flexible, rapid and efficient processing. In the view of the In- quiry, the reference method could be used to an even greater extent. The report proposes extended opportunities both to take evi- dence outside a main hearing, and – where appropriate – to reuse previous court examinations that have been audiovisually recorded. This would make processing more flexible and efficient and ensure that legitimate consideration is given to the interests of victims and other people heard in a case. The greater opportunities to hold preparatory sessions in crimi- nal cases have been used to some extent, and have then proven to be of benefit to the proceedings. The possibility of deciding summary offences on the basis of documents in the case has proven to be a real success and has been applied extensively. The change means that, in these minor cases, those who want to have their case heard do not necessarily have to appear before a court to be heard. The Inquiry has not found any statistically significant evidence to suggest that the parties are increasingly requesting that civil cases be decided by three judges. However, the Inquiry proposes a more nuanced quorum rule under which the district court has a quorum of one, two or three legally trained judges, depending on the scope and nature of the case. The reform has extended the system of leave to appeal to cover all judgments and decisions in civil cases and court matters. The reform has also led to changes in the procedure for presenting oral evi- dence in the court of appeal. As a general rule, oral evidence is to be submitted by playing back the audiovisual recordings of the examinations in the district court. If further questions need to be asked, an additional examination is to be held. Initially, leave to appeal to the court of appeal was too seldom granted. While the application has become more generous, it still varies between individual courts of appeal and is not yet considered to correspond to the level envisaged by the reform. It is essential that the appeal courts continuously follow up the application. The new procedure for presenting evidence in the court of appeal by playing back audiovisual recordings and holding additional exami- nations has proven to be successful. The reform has also made it clear in practice that the focus in the procedure should rest with the body of first instance. The task of the court of appeal is review, and its processing has been adapted to its position in the court hierarchy. The functional division between the different levels in the organisation of the courts has been clari- fied. This has created the conditions for smooth, legally secure and efficient court proceedings. The reform has had an impact on the Supreme Courts role in establishing precedents. The report therefore presents proposals to improve the conditions for establishing precedents.