sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — Den träffsäkerheten kan givetvis se olika ut beroende på vilken typ av konsekvenser man studerar och beroende på vad man har för avsikt att fånga upp med sitt mått kan man välja att lägga större vikt vid den typ av konsekvens man anser mest relevant i just det fallet. I diskussionen om konsekvenser av att som ung varken arbeta eller studera har social exkludering och olika problem kopplat till ohälsa, brottslighet och missbruk lyfts fram (för en översikt, se Eurofound 2012). Det rör sig alltså inte bara om ett problem i sig att stå utanför, utan det antas hänga samman med och ha negativa konsekvenser för individen även på andra områden. I tabell 4 redo- visar vi dödlighet, arbetsmarknadsanknytning (andel i kärnarbets- kraften), utbildningsnivå (andelen med fullföljd gymnasieutbild- ning) och grov kriminalitet (andelen frihetsberövade) fram till (2010) för dem som (2002) klassades som utanför enligt de fyra olika definitionerna. Dödlighet mäts som antalet döda per 1000 under hela uppföljningsperioden. Totalt sett är dödligheten låg i den här åldersgruppen, 0,4 per 1000. I den mest utsatta gruppen, de som definierats som utanför enligt den 3-åriga arbetsinkomstindikatorn, är dödligheten 1,7 per 1000, dvs. fyra gånger högre än för hela årskullen. Dödligheten bland dem som var långtidsarbetslösa skiljer sig praktiskt taget inte alls från den hos hela kohorten. Tabell 4 Förhållanden (2010) för födda som (2002) kategoriserades som utanför enligt fyra definitioner Procent (döda per 1 000). Kärnarbetskraft (%) utbildning (%) frihetsberövad (%) tillhörde av årskullen kärnarbets- kraften, dvs. de kunde varaktigt försörja sig på arbete. Vi ser att särskilt för dem som var utanför enligt de två inkomstbaserade definitionerna är denna andel avsevärt lägre; enligt den ettårsbaserade versionen och enligt den treårs- baserade. Andelen i kärnarbetskraften bland utanför enligt de andra två definitionerna är också lägre än i kohorten som helhet, men högre än bland dem utanför enligt de inkomstbaserade definitionerna. Som väntat är andelen med fullföljd gymnasieutbildning allra lägst bland dem som hade max grundskola som högsta utbildningsnivå när de var . Den är lägre än totalt även bland unga utanför enligt de andra definitionerna, men ändå långt över nivån bland de förstnämnda. Det här understryker att den definition som baseras på om man klarat av gymnasiet eller inte fångar upp personer som är betydligt mer skoltrötta och omotiverade och/eller som har en sämre kognitiv förmåga än övriga i högre grad än de andra definitionerna. På det viset avviker alltså den här defi- nitionen från övriga. Slutligen ser vi också att andelen som under upp- följningsperioden blivit frihetsberövade pga. brottslighet är högre i de olika utanförskapskategorierna än i hela födelse- kohorten. Återigen finner vi den allra högsta risken bland dem som definierades som utanför enligt den treårsbaserade inkomstdefini- tionen. Valet av indikator på unga vuxna som varken arbetar eller studerar har stor betydelse för såväl gruppens storlek som dess sammansätt- ning. Vi vill inte peka ut här vilken som är den bästa indikatorn och vi tror som sagt inte heller att det är möjligt. Valet man gör måste grundas på vad det är man vill uppnå med sitt mått. Det som talar för måtten Långtidsarbetslöshet och Högst grundskola är att de är lätta att få fram i befintliga register och det är lätt att tala om hur måtten är konstruerade. Det som talar emot dessa mått är att det är oklart i vilken mån dessa mått faktiskt fångar upp gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Gruppen långtidsarbetslösa är visserligen den minsta gruppen av de fyra, vilket brukar betyda att man fångar upp en särskilt selekterad och problembelastad grupp. Så tycks emellertid inte fallet vara här. Gruppen är ganska lik de övriga med avseende på sammansättning, men när vi tittar på lång- siktiga konsekvenser så är utfallet mer gynnsamt för denna grupp än för de andra tre grupperna. De med högst grundskola som 22-åringar är den allra största gruppen av de fyra. Även där är sammansättningen ganska lik den i de övriga grupperna. Det som avviker är en högre lagföringsfre- kvens och, förstås, att andelen med låga betyg är betydligt högre. Förutom när det gäller andelen med fullföljd gymnasieutbildning så är det inga större skillnader vid uppföljningen mellan denna grupp och de utanför enligt inkomstbaserade mått. Ytterligare en viktig sammansättningsmässig egenskap när det gäller arbetslöshets- och utbildningsdefinitionerna är de stora könsskill- naderna som dessa två indikatorer genererar. Den treårsbaserade inkomstdefinitionen är den som ger bäst precision när det gäller att predicera mer långsiktiga konsekvenser av att vara ung och utanför (förutom när det gäller andelen med fullföljd gymnasieutbildning). Så om det är det man vill uppnå med sin indikator är den alltså att föredra. Nackdelen med denna defini- tion är att den är ganska krånglig att konstruera och, inte minst, att förmedla. Hur beskriver man en sådan definition i enkla ordalag? Dessutom kan det, särskilt i forskningssammanhang vara svårt att använda en treårig definition. Den ettåriga definitionen är möjligen enklare att förmedla och en lösning skulle kunna vara att använda sig av båda dessa enligt det mönster som använder i sin redovisning av relativ fattigdom. Där redovisas dels vad man kallar risk för fattigdom vilket är andelen som lever i ett hushåll med en disponibel inkomst som är av medianinkomsten i landet, dels redovisar man persistent risk för fattigdom vilket är de som levt i risk för fattigdom aktuellt år och två av de tre föregående åren (se t.ex m.fl. 2011). På samma sätt skulle man kunna skilja på utanför (endast aktuellt år) och persistent utanför (aktuellt år och minst ett av de två föregående åren). , O., F. Estrada, A. och D. (2013) Unga och brott i , underlagsrapport till Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. , O. och A. (2011) Pathways to Social Exclusion – A Life Course Study, , 27: 107- 123. Eurofound (2012). NEETS – people not in employment, edu- cation or training: Characterestics, costs and policy responses in Europe. Publications office of Union: . , J., O. och V-M. Ritakallio (2012) Income Inequality and Poverty: Do the Nordic Countries Still Consti- tute a Family of their own?, i J. , J. , B. Hvinden och O. Kangas (red. ), Changing Social Equality. The Nordic Welfare Model in the 21st Century, : Policy Press. (2001) Social rapport , : Social- styrelsen. (2010) Social rapport , : Social- styrelsen. Yates, S. och M. Payne (2006). Not so NEET? A Critique of the Use of NEET in Setting Targets for Interventions with , , 9(3): 239–344. SOU 2013:74 Bilaga 2 Antal utanför enligt fyra definitioner Födda 1980 och 1985. * I variabeln högsta utbildning saknas information i högre utsträckning än för andra uppgifter. Det här gör att i beräkningen för andelar utan gymnasieutbildning är bastalen lägre än för de andra indikatorerna. Tabell B Sammansättning (antal) av gruppen utanför enligt fyra definitioner Född i Sv. Född i Sv. Föräldrar SB 1–2 år Föräldrar SB 3+ år Ej brott 15–19 år 1 lagföring 15–19 år 2+ lagföringar 15–19 år Låga betyg år 9 Höga betyg år 9 Förhållanden för födda som (2002) kategoriserade som utanför enligt fyra definitioner Unga som varken arbetar eller studerar – fördjupad statistik Andelen unga som varken arbetar eller studerar 2007–2012 () Tabell 1 Andelen unga som varken arbetar eller studerar. Män 15–19 år Kvinnor 15–19 år Män 20–24 år Kvinnor 20–24 år Inrikes född 15–19 år Utrikes född 15–19 år Inrikes född 20–24 år Utrikes född 20–24 år Inrikes född 15–24 år Utrikes född 15–24 år Förgymnasial utbildning 20–24 år Mer än förgymnasial utb. 20–24 år Män förgymnasial utb. 20–24 år Kvinnor förgymnasial utb. 20–24 år Män mer än förgymnasial utb. 20–24 år Kvinnor mer än förgymnasial utb. 20–24 år Källa: (2013), Arbetskraftsundersökningarna. Unga med ingen känd aktivitet (okänd sysselsättning) Nedan redovisas mer detaljerad data kring kategorin unga med ingen känd aktivitet (okänd sysselsättning) enligt Temagruppen unga i arbetslivets analysmodell. Samtliga data avser . Kategorin delas upp i två åldersgrupper, 16–respektive 20–. Tabell 2 Ingen känd aktivitet 16–, grunddata * Denna grupp består i huvudsak av elever som går i grund- eller gymnasiesärskolan. Se utredningens kommentar i bilaga 4. Källa: (2013). Tabell 3 Ingen känd aktivitet (16–), hushållens ekonomi, boende Familjens (folkbokförda och gifta eller biologiska band) disponibla inkomst per konsumtionsenhet Källa: (2013). Tabell 4 Ingen känd aktivitet (20–), grunddata Källa: (2013). (inkl. saknar uppgift) Tabell 5 Ingen känd aktivitet (20–), hushållens ekonomi, utbildningsnivå Familjens (folkbokförda och gifta eller biologiska band) disponibla inkomst (inkl. saknar uppgift) Källa: (2013) Tabell 6 Ingen känd aktivitet (20–), hushållens ekonomi, födelseland Familjens (folkbokförda och gifta eller biologiska band) disponibla inkomst Källa: (2013). Tabell 7 Ingen känd aktivitet (20–), hushållens ekonomi, boende Familjens (folkbokförda och gifta eller biologiska band) disponibla inkomst per konsumtionsenhet Källa: (2013). Kommentarer avseende Temagruppen Unga i arbetslivets analysmodell har i rollen som projektägare för Temagruppen Unga i arbetslivet utarbetat en modell för att analysera unga som varken arbetar eller studerar.1 Modellen finns i detalj redovisad i kapitel fem. Modellen har fått stort genomslag i debatten och en rad rapporter har publicerats där indikatorn an- vänds. Ett flertal myndigheter har också gjort egna analyser där Temagruppens definition av målgruppen använts.2 Utredningen anser att modellen, i likhet med andra registerbaserade indikatorer, har många fördelar, och kompletterar kunskapen om målgruppen. Utredningen har emellertid, under arbetets gång, funnit ett antal utvecklingsområden för vilka det redogörs för nedan. Studerande i gymnasiesärskolan har inte exkluderats Utredningen kan konstatera att Temagruppens definition av unga som varken arbetar eller studerar i åldern 16–, enligt nu- varande definition, till viss del inkluderar unga som är i utbildning. Detta kan konstateras mot bakgrund av kunskapen om att cirka 2 000 personer per kohort går i gymnasiesärskola.3 Problemet har 1Temagruppen Unga i arbetslivets modell är kvalitetsgranskad av (Kvalitetsstudie av modell för unga som varken arbetar eller studerar, Rev ). Denna omfattar en detaljstudie av registervariablernas inverkan på modellen och modellens stabilitet . Rapporten innehåller också en diskussion kring proble- matiken med överskattningen av antalet sjukdagar. Denna kvalitetssäkring består emellertid inte av ett resonemang om definitionens träffsäkerhet och lämplighet i övrigt. 3Personer som går i gymnasiesärskola registreras i utbildningsregistret som om utbildning saknas. Detta beror på att registreringen av elever på särskola endast rapporteras i form av mängddata, och alltså inte som individdata, i syfte att inte via register kunna identifiera enskilda individer som deltar i grundsärskola eller gymnasiesärskola. uppmärksammats också av Temagruppen Unga i arbetslivet.4 För att få en bild av omfattningen och hur det påverkar antalet har utredningen samkört utbetalningar av för- längt barnbidrag, vilket utbetalas till föräldrar som har barn i åldern 16–och som går på grund- eller gymnasiesärskola, med de indi- vider som enligt Temagruppens modell definierats som unga som varken arbetar eller studerar.5 Av de 46 000 personer som erhållit förlängt barnbidrag hade på ett korrekt sätt 35 500 exklu- derats och således inte bedömts tillhöra de som varken arbetar eller studerar. De återstående 10 500 individerna fanns däremot med bland dem som kategoriserats tillhöra de unga som varken arbetar eller studerar. Dessa personer är i utbildning, enligt samma definition som de som får studiemedel. Utredningen konstaterar således att Tema- gruppens definition av unga som varken arbetar eller studerar bör kompletteras med variabler som på ett mer träffsäkert sätt också exkluderar samtliga av de unga som studerar inom grund- eller gym- nasiesärskola. Temagruppens beräkning överskattar därför för när- varande andelen unga som varken arbetar eller studerar, i åldern 16– , med . När de unga som får förlängt barn- bidrag exkluderas återstår cirka 7 800 personer som kan an- ses tillhöra kategorin unga som varken arbetar eller studerar i åldern 16–i stället för 18 300 personer.6 Även när det gäller den äldre åldersgruppen tycks Temagruppens definition till viss del överskatta antalet unga som varken arbetar eller studerar. Detta konstateras mot bakgrund av att även de indi- vider som är och får aktivitetsersättning vid förlängd skolgång inkluderas i modellen. Enligt kategorier åter- finns dessa bland de som är unga och varken arbetar eller studerar på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning.7 Personer som har aktivitetsersättning för förlängd skolgång är i utbildning. 4Temagruppen Unga i arbetslivet har också uppmärksammat och kommenterat problemet med att individer som går i särskola och särvux inte registreras som studerande i utbildningsregister och att modellen därmed inte rätt definierar antalet unga i utbildning (se t.ex. Temagruppen Unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, , s. 23) 5Förlängt barnbidrag kan också avse barn som studerar utomlands på en skola med svenskt statsbidrag som motsvarar svensk grundskola. Dessa individer registreras dock som i utbild- ning och ingår därför inte i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. 7Cirka 4 700 unika individer i åldern 20–. Uppgifter från Försäkrings- kassan (). Modellen ger begränsad information om vad de unga är sysselsatta med Enligt Unga i arbetslivet syftar modellen till att möjlig- göra en analys av vad ungdomarna faktiskt är sysselsatta med.8 För att analysera vad de unga gör kategoriseras de i olika aktiviteter, vilka identifieras genom registerdata. Kategoriseringen utgörs i modellen av åtta olika aktivitetskategorier, vilka är konstruerade som uteslut- ande kategorier. Detta betyder, vilket det redogjorts för i kapitel 5, att inledningsvis prövas om villkoren för kategori 0 gäller. För de personer som återstår fortsätter prövningen för kategori 1 osv. För- farandet innebär att ordningen på vilken kategorierna som person- erna prövas mot blir avgörande för storleken på respektive grupp. Detta kan illustreras av följande tabell: Tabell – Antal unga som varken arbetar eller studerar (20–) enligt Temagruppen Unga i arbetslivet () * Kategori 0=invandrat , kategori 1=Statliga arbetsmarknadsåtgärder> 7 månader, Kategori 2 =Kommunalt stöd/åtgärder> 7 månader, Kategori 3=Omvårdnad av barn> 7 månader, Kategori 4=Sjukdom eller funktionsnedsättning > 7 månader, Kategori 5=Kombination Kategori1–Kategori 4 >7 månader, Kategori 6= Kombination Kategori 1–Kategori 4 3–7 månader, Kategori 7= Kombination Kategori 1–Kategori 4 >0–3 månader och Kategori 8=Ingen känd aktivitet. I tabellens andra kolumn är rangordningen ändrad för kategori 1 och 2, dvs. i första fallet testas, efter invandringsåret, inledningsvis för antalet som har statliga arbetslöshetsåtgärder. Enligt Tema- gruppens modell framgår att det är drygt 22 000 unga som befinner 8 Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4, . sig i denna kategori. Detta motsvarar av populationen. Detta leder till att antalet som omfattas av kategori 3, dvs. kommu- nala stödåtgärder, är 6 400 personer, vilket motsvarar av de unga. Ändras rangordningen på dessa två kategorier framkom- mer att kategori 1 omfattar cirka 17 000 unga, vilket då motsvarar av de unga. Antalet unga i kommunala stödåtgärder ökar och utgörs här av 11 700 personer, dvs. av de unga. Slut- satsen av detta är att rangordningen är avgörande för hur många som omfattas av respektive kategori. Redovisning av ungas sysselsätt- ning och aktivitet bör således baseras på en något justerad modell. Det är dock utredningens uppfattning att denna typ av kategorise- ring emellertid kan vara motiverad vid andra typer av studier, t.ex. för att studera övergångar mellan olika kategorier och förändringar . Arbetssökande kategoriseras som arbetsmarknadspolitisk åtgärd I Temagruppens analysmodell och definition av unga som varken arbetar eller studerar består Kategori 1, dvs. personer i statliga arbetsmarknadsåtgärder, inte bara av personer i åtgärder utan också av personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbets- sökande. Utredningen anser att de tjänster som Arbetsförmedlingen erbjuder ungdomen i form av t.ex. söka jobb-kurser och rekryteringsträffar inte kan kategoriseras som personer i statliga arbetsmarknadsåtgärder. Temagruppens defini- tion överensstämmer heller inte mot Arbetsförmedlingens egen de- finition, dvs. myndigheten använder begreppen öppet arbetslösa respektive sökande i program med aktivitetsstöd. Öppet arbetslös är den som aktivt söker och omgående kan tillträda på arbetsmarkna- den förekommande arbete och som inte deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program. Utöver detta bör det också noteras att arbetsmarknadsutbild- ning klassificeras som utbildning i LISA-databasen, vilket det bör tas hänsyn till i kodningen av indikatorn. Det bör dock framhållas att antalet unga som har en arbetsmarknadsutbildning är mycket litet och sannolikt inte har någon större betydelse för de totala beräk- ningarna. Utredningens enkät till kommunala navigatorcentrum Navigatorcentrum – samverkan för unga som varken arbetar eller studerar1 Regeringen tillsatte utredningen av arbetet med unga som vaken arbetar eller studerar (Dir. 2012:70). Utredaren ska bland annat analysera hur en bred samverkan kan åstadkommas och vilka organisatoriska hinder som finns för att upp- nå en effektiv sådan. Vidare ska utredningen undersöka hur redan etablerade strukturer kan användas för att uppnå effektiv samverkan i syfte att stödja unga som varken arbetar eller studerar. Kommunala Navigatorcentrum för unga som varken arbetar eller studerar är ett exempel på en samverkansstruktur för utredningens målgrupp. Med anledning av detta uppdrag vill utredningen få en fördjupad bild av er verksamhet. Vi ber er därför att besvara följande frågor om ert navigatorcentrum eller liknande verksamhet. Vi vänder oss till er eftersom ni deltar i det . Svaren lämnas direkt i dokumentet och skickas till . Vi tar tacksamt emot ert svar . Uppgifterna kommer att användas för att beskriva er verksamhet i utredningens slutbetänkande. Kontakta angående eventuella frågor, på e-post enligt ovan eller mobil –553 9159. 1 Utredningens enkät till 10 kommuner. Följande kommuner besvarade enkäten: , , , , , //och . 1.1.3Organisation och styrning: 1.Är ert navigatorcentrum (NC)2 en ordinarie verksamhet i kom- munen, dvs. långsiktigt finansierad genom politiskt beslut? 2.Finns det politiskt beslutade mål för verksamheten ? 3.Beskriv hur verksamheten är bemannad (kompetens/roller, etc.): 4.Antal årsarbetskrafter (per ): 5.Vilken åldersgrupp riktar sig verksamheten till? 6.Beskriv verksamhetens uppdrag/syfte enligt styrande dokument: 7.Beskriv verksamhetens målgrupp: 8.Beskriv översiktligt vilka typer av insatser ni erbjuder ung- domarna: 2 Eller liknande verksamhet. 9.Vilka kommunala förvaltningar samverkar i NC? 10.Hur är denna samverkan formaliserad (avtal/överenskommel- ser/resurs etc.)? 11.Vilka statliga myndigheter deltar i samverkan med NC? 12.Hur är denna samverkan formaliserad (avtal/överenskommelser)? 13.Finns personal från statliga myndigheter regelbundet på plats för att möta ungdomar i ert NC? 14.Om ja, beskriv från vilka myndigheter och med vilken kom- petens: 15.Sker samverkan med landsting/region? Om ja, hur är denna samverkan formaliserad? 17.Sker samverkan med näringslivet? 18.Om ja, hur är denna samverkan formaliserad? 19.Beskriv vilka andra aktörer som NC bedriver formaliserad sam- verkan med? 1.1.6Styrkor, svagheter och utvecklingsområden 20.Vilken/vilka är ert vad gäller att ge stöd till unga som varken arbetar eller studerar? 21.Vilken/vilka svagheter finns med ett NC? 22.Hur kan/bör NC utvecklas för att bättre stödja unga som varken som varken arbetar eller studerar? 23.Hur många unika individer i målgruppen var i kontakt med NC ? 24.Hur många unika individer deltog i insatser anordnade av NC ? 25.Har ni statistik om vilka ungdomar som deltog i insatser (utbildningsnivå, kön, försörjning innan insats, etc.)? 26.Om ja, redovisa statistiken, utifrån er indelning, översiktligt för : 27.Har ni följt upp utfallet för de ungdomar som lämnade insatser vid NC (antal i studier, arbete med egen försörj- ning, etc.)? 28.Om ja, besvara följande frågor: 29.Hur många individer lämnade insatser vid NC ? 30.Vilka utfallsmått följde ni upp individerna på? 31.Redovisa resultaten uppdelade på era utfallsmått för samtliga individer som lämnade insatser : 32.Har verksamheten utvärderats av extern aktör i förhållande till uppsatta mål? 33.Om ja, bifoga i sådana fall utvärderingarna. 34.Följer ni regelbundet upp hur deltagande ungdomar uppfattar verksamheten? 35.Om ja, beskriv kortfattat resultaten utifrån den senaste uppfölj- ningen (redovisa tidpunkt för uppföljningen). Gymnasieutbildning – olika definitioner Utredningen kan konstatera att det används olika begrepp för att redovisa individers utbildningsbakgrund. Det varierar hur fullföljd utbildning i gymnasieskolan redovisas. I detta betänkande används tre olika sätt. Utbildningsnivån redovisas utifrån om individen har slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan. Vidare används måttet gymnasial utbildning som högsta uppnådda utbildningsnivå enligt register. Slutligen används även måttet gymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå utifrån myndig- heters verksamhetsstatistik, exempelvis Arbetsförmedlingen. Att ha minst gymnasieutbildning kan dock betyda olika beroende på vilken aktör som redovisar begreppet. Detta påverkar tolkningen av statistik och andra redovisningar. I det följande redovisar utredningen kort- fattat de vanligt förekommande sätten att redovisa utbildningsnivån. Redan inledningsvis bör kommenteras att ingen av de använda måtten speglar individernas möjligheter att studera vidare på hög- skola eller universitet. Detta eftersom varken det tidigare slutbetyget eller det samlade betygsdokumentet, båda enligt den gamla gymnasie- skolan, automatiskt gav grundläggande behörighet till högskolan. traditionella redovisningar av måttet gymnasial utbildning har inte återspeglat individernas möjligheter att studera vidare. Den hög- skoleförberedande examen i den nya gymnasieskolan ger däremot grundläggande behörighet till högskolan.1 Vidare kommer yrkes- examen, med lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan, också att ge sådan behörighet. Dessa mått kommer således till viss del att ge bättre information om vidare möjligheter till studier. 1 7 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100). Slutbetyg eller motsvarande är ett vanligt mått för att redovisa genomströmningen i gymnasieskolan och individers utbildningsnivå för elever som har gått i den gamla gymnasieskolan är.2 Att eleven har fått ett slutbetyg innebär att han/hon har genomgått ett natio- nellt eller specialutformat program och fått betyg på alla kurser och projektarbetet.3 Saknas betyg för någon kurs eller projektarbetet utfärdas inget slutbetyg. I detta fall får eleverna i stället ett samlat betygsdokument. Ett samlat betygsdokument från gymnasieskolan är en förteckning över en elevs samtliga avklarade kurser med upp- gift om betyg för dessa, dvs. de behöver inte innebära att eleven har fått betyg i samtliga kurser.