sou · H1B369 · 2013-10-04 00:00:00 — De flesta av vattenkraftverk och regleringsdammar har endast prövats enligt äldre bestämmelser, det stora flertalet enligt vattenlag. Dessa äldre tillstånd innehåller sällan villkor om hänsyn till naturmiljön. Av totalt 3 656 prövningar som skett enligt äldre lagstift- ning än har endast 78 senare omprövats enligt . För våtmarker är hydrologins beskaffenhet av helt avgörande betydelse. Förändringar i hydrologin kan närmast slå ut ekosystem och lokalt utrota arter. Exempel på sådan påverkan är markavvattning i form av dikningsverksamhet. Även rensning av tidigare dikning, särskilt i fall när rensning inte skett , kan ha en mycket stor påverkan på ekosystemen. Genom att snabba på transporten av överskottsvatten – och däri lösta växtnäringsämnen från marken – bidrar ofta dikning indirekt till övergödningen av hav hade vattnet en längre retentionstid (uppehållstid) i landskapet, vilket gjorde att mer kväve övergick från nitrat till kvävgas genom denitrifikation och fosforn bands i våtmarker. Markavvattning kan dock även ha positiva miljöeffekter genom ett bättre växtnäringsutnyttjande, förbättrad markstruktur och en minskad ytvattenavrinning. Existerande öppna diken i odlings- landskapet, som orsakade miljöskada när de anlades, kan utgöra en restbiotop för arter i odlingslandskapet och bör i sådana fall vårdas. Dessa restbiotoper kan hotas om de öppna dikena kulverteras och vattenföringen läggs under mark. På samma sätt som för vattenkraften är huvuddelen av diknings- tillstånden meddelade med stöd av äldre lagstiftning än och när påverkan på djur- och växtliv inte vägde lika tungt i prövningen. Till följd av detta innehåller dessa tillstånd mycket sällan villkor om försiktighetsmått vid rensning och andra skötselåtgärder. Fysisk påverkan har av vattenmyndigheterna identifierats som en av de största anledningarna till att man inte uppfyller de kvalitetskrav om god ekologisk status och god ekologisk potential som gäller enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Fysisk påverkan är t.ex. vattenkraftverk, dammar, dikning, torvbrytning och uträtning av vattendrag. Vattenkraft påverkar vattendragens karaktär genom sina dammar, torrlagda vattendragssträckor och förlust av lek- och uppväxtområden för fisk. Omfattande ekologiska konsekvenser av vattenkraft- produktion kommer också av den fragmentering av älvfåran och de förändrade vattenflöden som följer av produktionen. Dammar och kraftverk i sig utgör – om inte fungerande vandringsvägar har anlagts – hinder för såväl uppströms som nedströms vandrande djur. Markavvattning och skyddsdikning medför att naturligt före- kommande vatten i landskapet leds bort, vilket innebär en risk för erosion, grumling, igenslamning av bottnar och förändrad hydrologi i närmiljön. Igenslamning på grund av dikningar och kraftverks- utbyggnader hotar t.ex. flodpärlmusslor och lax som är beroende av klart vatten för sin överlevnad. Vattenkraftens roll i energiförsörjning Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft men också som regler- och balanskraft. I enlighet med regeringens förslag i propositionen Höjt mål och vidare utveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133) antog ett nytt mål för förnybar elproduktion till 2020. Målet innebär en ökning av den förnybara elproduktionen med till 2020 jämfört med nivå. Vind- kraften kommer att spela en central roll i uppfyllandet av detta mål, vilket bedöms ha som följd ett ökat reglerbehov. Utbyggnad av vattenkraften i började kring 1900-talets början men den riktigt stora utbyggnaden skedde . Vattenkraftens andel av den totala elproduktionen varierar bl.a. med väderförhållanden och har stått för av elproduktion med i genomsnitt . stod vattenkraften för av den slutliga energianvändningen i och för av den förnybara energi som används i . Detta visar vattenkraftens centrala roll när det gäller upp- fyllande av målet om förnybar energi enligt och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, , s. 16, Celex 32009L0028). Markavvattningens roll för dagens markanvändning I finns diken, varav i odlingslandskapet. Det finns ca 30 000 markavvattningsföretag i jordbruksområdena i . Det är en infrastruktur med stor betydelse för avvattningen av jord- och skogsbruksmark men också för vägar, järnvägar, bebyggelse etc. I våra bördigaste jordbruksmarker kan hälften av arealen vara direkt beroende av markavvattning. Markavvattningen är en grundläggande förutsättning för ett fortsatt nyttjande av marken som jordbruksmark. Historiskt har också en omfattande dikning genomförts där delar inte längre har samma funktion som vid anläggningstillfället men där tillståndshavaren har ett ansvar för åtgärder och underhåll. Dessutom har omgivande verksamheter anpassats till de förutsättningar som ges av vattenanläggningar som primärt har till- kommit för jordbrukets behov. Förändringar av dessa anläggningar kan därför få negativa konsekvenser för exempelvis vägar, järnvägar och avlopp och dagvatten från bebyggelse. Generell översyn och undvikande av särreglering och restvattenlagens regler om vattenverksamheter och vattenanläggningar är föråldrade – något som bl.a. fått till följd att grundläggande principer för miljörätten, såsom principen om att förorenaren betalar och att bästa möjliga teknik ska användas, inte har fått genomslag avseende vattenverksamheter i samma utsträckning som för miljöfarliga verksamheter. och restvatten- lagens bestämmelser om vattenverksamheter behöver därför ses över och ändringar föreslås så att ovannämnda principer, på samma sätt som gäller för miljöfarliga verksamheter, även får genomslag i den vattenrättsliga regleringen. Uppdragets utgångspunkt är att föreslagna bestämmelser och krav ska vara enkla, tydliga, samordnade och ändamålsenliga. Skillnader mellan regleringen av vattenanläggningar och vattenverksamheter i förhållande till miljöfarliga verksamheter ska vara motiverade. De bestämmelser i restvattenlagen som behövs i fortsättningen ska integreras i eller i en förordning som meddelas med stöd av balken. Föreslagna ändringar ska säkerställa att alla till- ståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv, som en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen eftersträvas. Rättskraftens omfattning och generella föreskrifter Utredaren ska analysera rättskraftens räckvidd avseende sådana tillstånd och äldre rättigheter som enligt 5 § lagen om införande av ska jämställas med tillstånd meddelade med stöd av miljö- balken. Med stöd av detta resultat ska utredaren föreslå hur man på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt kan se till att även dessa vattenanläggningar är utformade och verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att hänsynsregler och krav i förhållande till vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv uppfylls. Förslagen ska innehålla en bedömning av möjligheten att använda generella föreskrifter om försiktighetsmått i stället för villkor i de enskilda tillstånden till vattenverksamheter. Även införandet av en möjlighet för tillsynsmyndigheten att förelägga en verksamhets- utövare att söka tillstånd för hela verksamheten i de fall verksamheten helt eller delvis drivs utan stöd av ett sådant tillstånd eller sådan äldre rättighet som avses i 2 och 5 §§ lagen om införande av miljö- balken ska utredas. Översynen ska omfatta förslag till hur tillståndsprövningen av vatten- verksamheter kan ändras i syfte att, på samma sätt som gäller för miljöfarliga verksamheter, hela verksamheten ska prövas i de fall en verksamhetsutövare önskar ändra en anläggning eller driften av en verksamhet och det inte finns förutsättningar för ett ändrings- tillstånd (jfr 16 kap. 2 § tredje stycket ). Utredaren ska analysera det svenska systemet för omprövning av vattenverksamheter och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett effektivt system för omprövning av vattenverk- samheter så att den frekvens av omprövningar som krävs för att se till att verksamheter bedrivs på ett sådant sätt att verksamheten lever upp till hänsynsregler och krav i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv uppnås. I syfte att åstadkomma ett effektivt system för omprövning av tillstånd till vattenverksamheter ska utredaren överväga om bestäm- melserna om ersättningsrätt i , rättegångskostnader, tillståndets rättskraft och begränsning i tiden samt verksamhets- utövarens respektive tillsynsmyndighetens ansvar för omprövning är ändamålsenliga eller behöver ändras. Utredaren ska analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att ålägga verksamhets- utövaren ett större ansvar i omprövningsprocessen. Utredaren ska ta särskild hänsyn till förslagens konsekvenser för deltagarna i en markavvattningssamfällighet och till att det vid omprövning av till- stånd till markavvattning kan vara motiverat att avgränsa ansvaret för markavvattningssamfälligheter på annat sätt än för andra vatten- verksamheter. Hänsyn ska även tas till de finansiella konsekvenserna för inblandade myndigheter. Vid utformningen av systemet för omprövning bör hänsyn tas till verksamhetsutövarnas förutsättningar och behov såsom investerings- cykler och ändring av produktion. Utgångspunkten för utredarens förslag ska vara att åstadkomma ett system för omprövning av vattenverksamheter som säkerställer en hög nivå för miljöskydd och tar hänsyn till belastningen för prövningsmyndigheterna som de administrativa bördorna och andra kostnader för verksamhetsutövarna minimeras. I den utsträckning som utredarens förslag till ändrade bestämmelser om omprövning av tillstånd innebär en förändring av rätten till ersättning för produktionsvärdeförlust eller förlust av värdet av vattenmängd, fallhöjd eller magasinvolym (på det sätt som framgår av 31 kap. 22 § ) ska den förväntade effekten på svensk vattenkraftproduktion särskilt belysas. Skillnader i regleringen av omprövning av vattenverksamheter jämfört med miljöfarliga verksamheter ska vara motiverade. Översynen omfattar inte bestämmelserna om vattenkraft i lagen (2011:1200) om elcertifikat. Markavvattningsföretag, s.k. herrelösa dammar och andra vatten- anläggningar som inte underhålls och där ansvarsförhållandena avseende löpande underhåll och vidtagande av andra åtgärder är oklara har lyfts fram som ett problem av tillsynsmyndigheten bl.a. på den grunden att myndigheten upplever sig sakna adressat för ställande av de krav som tillsynen föranleder. Mot bakgrund av detta ska utredaren analysera om det finns behov av att klargöra ansvarsfördelningen för vidtagande av åtgärder och föreslå de regeländringar som analysen föranleder. Analysen ska omfatta fastighetsägarens ansvar för s.k. herrelösa dammar inom dennes fastighet. I uppdraget ingår inte att se över de bestämmelser i 4 kap. miljö- balken som skyddar vissa vattenområden. Enligt 14, 15 och 15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekvenser i olika avseenden av utredningsförslag beräknas och redovisas. Utredaren ska särskilt uppmärksamma de ekonomiska konsekvenserna för staten, kommuner, företag och enskilda samt bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna. Frågan om resurs- behovet för berörda prövnings- och tillsynsmyndigheter ska belysas. Utredaren ska därutöver bedöma och redovisa vilka effekter förslagen kan få för miljön, de av fastställda miljökvalitetsmålen, energiförsörjning och för uppfyllande av det krav om förnybar energi som ställs i direktiv /28/EG. Vid eventuella statsfinansiella effekter ska utredaren föreslå finansiering. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda kontinuerligt med berörda myndigheter, departement och organisationer samt representanter för näringslivet. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utredningen om vattenverksamheter (M 2012:01) Regeringen beslutade kommittédirektiv om över- syn av reglerna om vattenverksamheter (dir. 2012:29). Utredningen om vattenverksamheter får nu även i uppdrag att analysera 4 kap. 6 § och om utredaren bedömer att det bakomliggande syftet med bestämmelsen inte uppnåtts föreslå de ändringar som behövs för att uppnå ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de vatten som omfattas av bestämmelsen. Sådan analys ska särskilt belysa om det är ändamålsenligt att upphäva 4 kap. 6 § tredje stycket och konsekvenserna av detta. Detta deluppdrag ska redovisas . Förbudet mot utbyggnad av vattenkraft i vissa vattendrag Bestämmelserna i 4 kap. 6 § innehåller ett förbud mot vattenkraftutbyggnad i vissa älvar, älvsträckor och andra vatten- drag. Förbudet avser vattenreglering och vattenöverledning för kraftändamål. I första stycket anges de älvar, älvsträckor och andra vattendrag med tillhörande käll- och biflöden som är undantagna från vattenkraftutbyggnad. Förbudet innefattar bl.a. de fyra s.k. national- älvarna – , , och . Enligt andra stycket skyddas vissa ytterligare älvsträckor. I dessa fall avser förbudet mot vattenkraftutbyggnad själva älvsträckorna, inte käll- och biflöden. Tredje stycket möjliggör undantag från utbyggnads- förbudet i första och andra styckena. Undantaget gäller vatten- verksamhet som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. I förarbetena till 4 kap. 6 § tredje stycket (prop. 1997/98:45, Del 2, s. 41) nämns som exempel på när denna undan- tagsbestämmelse bör kunna tillämpas smärre åtgärder som hänför sig till redan gjord utbyggnad t.ex. ersättningsbyggnader till ett befintligt kraftverk och ombyggnader eller effektiviseringar, under förutsättning att inverkan på naturmiljön inte ökar i nämnvärd omfattning. Vidare anges att tredje stycket inte hindrar att medgivande lämnas även till nya vattenkraftsprojekt, men att det emellertid torde vara utomordentligt få helt nya projekt som har endast obetydlig miljöpåverkan. har tillståndsmyndigheterna hanterat ett drygt tiotal ansökningar om lagligförklaring och tillstånd till ombyggnation och utvinning av vattenkraft i de älvar, älvsträckor och andra vatten- drag som omfattas av skyddet i 4 kap. 6 § . Samtliga dessa ansökningar avser önskan om ökat kraftuttag och ändrad vatten- föringen i förhållande till nuvarande kraftproduktion. Det verkar alltså finnas ett fortsatt exploateringstryck inom dessa områden. Det har mot denna bakgrund ifrågasatts om den nuvarande utformningen av 4 kap. 6 § lever upp till den avsedda skyddsnivån och utgör ett tillräckligt skydd mot fortsatt exploatering för kraft- ändamål. Uppdraget att analysera 4 kap. 6 § Utredaren ska analysera tillämpningen av 4 kap. 6 § i relation till det syfte med bestämmelsen som uttryckts i för- arbetena. Om utredaren bedömer att det bakomliggande syftet med bestämmelsen inte uppnåtts, ska utredaren föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de vatten som omfattas av bestämmelsen. Utredaren ska särskilt belysa om det är ändamåls- enligt att upphäva 4 kap. 6 § tredje stycket och kon- sekvenserna av detta. I uppdraget ingår inte att se över vilka älvar, älvsträckor och andra vattendrag som ska omfattas av bestämmelsen. Det som sägs om konsekvenser och samråd i utredningens huvud- direktiv (dir. 2012:29) gäller också för detta särskilda uppdrag. Den del av uppdraget som omfattas av dessa tilläggsdirektiv ska redo- visas i ett delbetänkande till regeringen () . Utredningen om vattenverksamheter (M 2012:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om över- syn av reglerna om vattenverksamheter (dir. 2012:29). Enligt direk- tiven skulle uppdraget slutredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas till () enligt följande. Utredaren ska i ett delbetänkande redovisa sina ställningstaganden i den del som avser analys av rätts- kraftens räckvidd i fråga om sådana tillstånd och äldre rättigheter som meddelats före ikraftträdandet av vattenlagen (1918:523). I delbetänkandet ska utredaren föreslå hur man på ett samhälls- ekonomiskt effektivt sätt kan se till att de anläggningar som omfattas av uppdraget i denna del utformas och drivs på ett sådant sätt att hänsynsregler och krav i förhållande till vattenkvalitet och påverkan på djur och växtliv uppfylls. Vad som sägs i dir. 2012:29 om samråd och redovisning av konsekvenser ska gälla även för denna delredovisning. Uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Utkast till reglering om miljörapport och tidsbegränsade tillstånd förordning om ändring i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. att det i förordningen ska införas fyra nya paragrafer, 18 a–18 c §§ och 27 §. Två nya rubriker ska införas, närmast före 18 a § rubriken m.m. och närmast före 27 § . Med miljörapport avses i denna förordning en miljörapport enligt 26 kap. 20 a § . Den som utövar eller är under- hållsskyldig för ett vattenkraftverk, en regleringsdamm eller en verk- samhet som anges i 17 kap. 4 a § punkt 13, 14 och 16 ska enligt 26 kap. 20 a § till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten. En miljörapport ska innehålla 1. uppgift om verksamhets- utövarens namn och organisa- 2. de uppgifter i övrigt som följer av föreskrifter som Havs- och vattenmyndigheten har med- delat med stöd av 18 c §. Havs- och vattenmyndigheten får meddela föreskrifter om 1. att en miljörapport enligt 26 kap. 20 a § avse- ende vattenverksamhet ska inne- hålla en redovisning av verksam- hetens miljöpåverkan även i andra avseenden än vad som omfattas av villkoren i ett tillståndsbeslut liksom av andra uppgifter som är relaterade till balkens tillämp- ningsområde och mål, och 2. hur uppgifterna i en miljö- rapport ska redovisas. Vid tillståndsgivning av vatten- anläggningar och vattenverksamhet ska prövningsmyndigheten alltid begränsa tillståndets giltighet till för 1. vattenuttag, eller 2. vattenreglering, vattenbortledning eller vattenöver- ledning samt för sådana verk- samheter utförda vattenanlägg- ningar. Första stycket gäller inte om det föreligger särskilda skäl. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter Härigenom förskrivs att det i förordningen (2012:259) om miljö-sanktionsavgifter ska införas en ny paragraf, 12 kap. 6 §, samt närmast före 12 kap. 6 § en ny rubrik av följande lydelse. Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter om miljörapporter För en överträdelse av 0 § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (HVMFS 0000:0) om miljörapporter genom att inte i rätt tid ge in föreskriven miljörapport till tillsynsmyndig- heten ska en miljösanktions- avgift betalas med . Denna förordning träder i kraft . 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet.