sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Allt fler och allt friskare äldre kvinnor och män kommer att behöva stöd allt längre i livet. ökar möjligheterna att behandla olika sorters sjukdomar och tillstånd, vilket kommer att ställa stora krav på väl- färdssystemet och samhället i stort. Detta gäller inte minst hur resurserna inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst används på bästa sätt så att varje krona räcker längre. Det handlar också om att förbereda barn samt unga kvinnor och män såväl i som utanför skolan för morgondagens samhälle och se till att de har tillgång till moderna lärverktyg och en tidsenlig utbildning. Ytterligare en utmaning är hur svenska företag ska kunna be- hålla och stärka sin konkurrenskraft samt bidra till en ökad syssel- sättning och tillväxt i ekonomin. Viktiga faktorer för är då ett gott innovations- och investeringsklimat samt tillgång till väl- utbildad arbetskraft. Men det handlar också om en förmåga att sti- mulera och skapa förutsättningar för entreprenörskap och inter- nationell handel samt att ta till vara förmågan att utveckla inno- vationer baserade på digitaliseringens möjligheter. It kan bidra till att möta dessa utmaningar. Det kan vara fråga om nya sätt att göra saker på, t.ex. att med hjälp av standardisering utforma lösningar för ett åldrande samhälle, en bättre hälso- och sjukvård samt socialtjänst (e-hälsa, digitala hjälpmedel), it för skap- ande och lärande (it i skolan), digitala lösningar för miljön (smarta elnät, intelligenta transportsystem, distansarbete) samt för jordbruket och landsbygden (möjligheter att söka stöd och få information genom it), främjande av kulturell mångfald (digital distribution av kulturellt innehåll), demokrati (öppenhet och insyn i förvaltningen, system för dialog med beslutsfattare), möjlighet att ta del av offent- liga och privata varor och tjänster (identifikation, betalningar), ökad konkurrenskraft och nya marknader för företag (digital kompetens, nya produkter, tjänster och affärsmodeller samt effektivare verk- samhet med hjälp av it, bl.a. elektronisk handel), it-lösningar för en effektivare offentlig upphandling, tillgängliggörande och använd- ning av offentliga data med mera. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Då andra aktörer har ansvar för vissa frågor på området avgränsas kommissionens uppdrag enligt följande: E-delegationen ansvarar för strategiska frågor för myndigheter- nas arbete med e-förvaltning: koordinering av de statliga myndig- heternas it-baserade utvecklingsprojekt, uppföljning av deras effekter för medborgare, företagare och medarbetare, koordi- nering av vissait-standardiseringsfrågor samt att främja samord- ning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättning- arna för vidareutnyttjande av handlingar (dir. 2009:19 och 2010:32). Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångspunkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Detta arbete koordineras av högnivågruppen för Nationell eHälsa. För att främja utbyggnad av bredband i alla delar av landet har regeringen tillsatt ett Bredbandsforum. Bredbandsforum är en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer på bred- bandsmarknaden (dnr N2011/6957/ITP). Inom upphovsrättsområdet arbetar regeringen för ett väl avvägt och ändamålsenligt regelverk såväl nationellt som på EU-nivå. Lagstiftningsarbetet på området hanteras av . Kommissionen ska ha följande huvuduppdrag. Utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för att det it-politiska målet Kommissionen ska utforma ett förslag till handlingsplan för hur kommissionen kan genomföra uppdraget med att verka för det it- politiska målet i den digitala agendan. Utgångspunkten är att detta ska ske med befintliga medel. Kommissionen ska, efter att ha in- hämtat synpunkter från relevanta statliga myndigheter, aktörer på regional och lokal nivå samt företag och organisationer, utforma ett förslag på hur utvecklingen mot det it-politiska målet i agendan kan följas upp. Utgångspunkten är de strategiska områdena och de ambitioner som regeringen har beslutat om för de 22 sakområdena. Kommissionen ska även definiera och föreslå nyckelindikatorer, som löpande ska följas upp och som är av betydelse för uppfyllelsen av det it-politiska målet, se vidare under rubriken ut- vecklingen i förhållande till det it-politiska målet. I förslaget till handlingsplan ska kommissionen vidare redovisa hur en uppföljning av beslutade insatser och föreslagna åtgärder i agendan bör göras. Om kommissionen finner att det finns områden utöver agendan där insatser behövs för att nå målet, ska sådana områden redovisas. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet Kommissionen ska beskriva och analysera utvecklingen inom agen- dans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet och rapportera detta till regeringen. Kommissionen ska även fullfölja de ambitioner som regeringen har beslutat om samt följa upp de in- satser och åtgärder som presenteras i den digitala agendan. För att genomföra analysen ska kommissionen arbeta med nyckel- indikatorer som speglar utvecklingen inom agendans 22 sakområden. Dessa ska formuleras utifrån regeringens mål och ambitioner inom it-politiken samt de mål som anges i strategin En digital agenda för (KOM(2010)245). Nyckelindikatorerna ska tas fram i sam- verkan med berörda aktörer i samhället. De ska i första hand baseras på tillgängliga data och, i förekommande fall, befintliga indikatorer från Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Kommuner och Landsting, , Verket för innovations- system, E-delegationen, Bredbandsforum och andra berörda statliga myndigheter, samt aktörer på regional och lokal nivå. Kommis- sionen ska i arbetet beakta den uppföljning som görs inom ramen för En digital agenda för . Med utgångspunkt i nyckelindikatorerna ska kommissionen: 1.analysera utvecklingen inom agendans strategiska områden i för- hållande till det it-politiska målet, 2.beskriva hur de insatser och åtgärder som anges i agendan bidrar till att nå det it-politiska målet, 3.identifiera möjligheter som stödjer utvecklingen mot det it-poli- tiska målet, 4.uppmärksamma eventuella problem som hindrar utvecklingen mot det it-politiska målet, 5.lämna förslag på effektiva åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet inom områden där handlingsplan, strategi eller motsvarande saknas, samt 6.analysera konsekvenserna av lämnade förslag. I uppdraget ingår också att löpande jämföra utvecklingen i utifrån de identifierade nyckelindikatorerna med ett urval länder i och andra delar av världen. Det är i detta sammanhang viktigt att omvärldsfaktorer som lagstiftningsarbete och samarbete på EU-nivå beaktas. Även delar av och arbete som är relevanta i sammanhanget bör beaktas. Uppdraget i denna del ska redovisas . Visa på digitaliseringens möjligheter och utmaningar Möjligheterna med en ökad digitalisering är stora. I takt med att ny teknik, nya applikationer, nya digitaliserade arbetssätt, standarder och användningsmönster utvecklas och får spridning ökar it:s bi- drag till ekonomisk tillväxt, en bättre miljö, företagens konkurrens- kraft och social välfärd. It är dessutom en global möjliggörare för en alltmer gränslös kommunikation, innovation och handel över världen. It-baserade tjänster kan bidra till att öka tillgängligheten och effektiviteten både i företag och i offentlig förvaltning. Det finns en ökad medvetenhet om digitaliseringens möj- ligheter både hos företag och organisationer, i offentlig sektor och bland medborgare. Många gör mycket och har kommit långt. Andra har ännu inte upptäckt möjligheterna med en ökad digitalisering. I den digitala agendan uppmärksammas också digitaliseringens utmaningar. Det handlar t.ex. om risken för otillåtna kontroller och otillåten övervakning av individer, om vikten av att slå vakt om den personliga integriteten och att det skydd som finns i gällande lag- stiftning upprätthålls. innebär internets anonymitet att förutsättningarna ökat för kränkningar liksom för spridning av anti- demokratiska, våldsbejakande och förråande budskap och material samt att internet blivit ytterligare en arena för vissa kriminella hand- lingar. Kommissionen ska, med beaktande av de utmaningar som redo- görs för i den digitala agendan, arbeta med att synliggöra nyttan av digitaliseringen och användningen av it. Det handlar om att skapa förståelse för den samhällsekonomiska nyttan med it och för vad som kan hindra eller försvåra för olika grupper i samhället att an- vända sig av it. Kommissionen ska därför sammanställa och sprida goda exempel där digitaliseringen bidragit till utvecklingen och för- enklat vardagen för företag, offentlig sektor och medborgare i eller i andra länder. Kommunikationen av den digitala agendan I den digitala agendan visar regeringen en tydlig riktning för it- politiken. Målet är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå målet har alla en roll att spela såväl företag, organisationer och offentlig sektor som medborgare där var och en bidrar utifrån sin roll och sitt ansvarsområde. Kommissionen ska på olika sätt presentera och diskutera den digitala agendan med olika aktörer i och utomlands, inspi- rera och engagera olika aktörer att bidra till måluppfyllelsen av agendan samt informera om sitt eget uppdrag och arbete. Vägled- ande i detta arbete ska vara dialog och öppenhet. Administrativt ansvar för signatärer till den digitala agendan När regeringen presenterade den digitala agendan lanserades sam- tidigt ett s.k. signatärskap. Det innebär att företag och organisa- tioner m.fl. signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitali- seringens möjligheter, och att de med utgångspunkt i den digitala agendan åtar sig att presentera hur de kan bidra till genomförandet av den. var ett nittiotal företag och organisationer från olika samhällssektorer signatärer inom agendans 22 sakområden. Som signatär erbjuder företaget eller organisationen sig att till () skriftligen redovisa vad signatären kan bidra med för att genomföra agendan. Kommissionen ska i samarbete med (Närings- departementet) stödja och utveckla signatärskapet. Kommissionen ska dessutom ha det administrativa ansvaret för signatärskapet. Det innebär att kommissionen ska: 1.engagera nya signatärer, 2.ha löpande dialog med befintliga signatärer, 3.sammanställa och organisera signatärernas åtaganden, 4.följa och analysera signatärernas åtaganden och hur de bidrar till att genomföra den digitala agendan, samt 5.identifiera områden där initiativ saknas och arbeta för att enga- gera nya signatärer som motsvarar behovet av insatser. Det frivilliga regionala signatärskapet som vänder sig till samverk- ansorgan, länsstyrelser och landsting omfattas inte av kommissions uppdrag. Samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering Inom flera av de sakområden som presenteras i den digitala agendan finns det samverkansorganisationer som har i uppdrag att driva för- ändringsarbete. När det gäller e-förvaltning har regeringen tillsatt E-delegationen som har i uppdrag att genomföra regeringens handlingsplan på e- förvaltningsområdet. Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångs- punkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker in- formation inom vård och omsorg. För att bidra till bredbands- utbyggnaden har regeringen tillsatt Bredbandsforum som verkar för att nå målen i bredbandsstrategin. Ett annat exempel är Kommuner och Landsting som inrättat ett center för e- samhället (CeSam) för att koordinera landstingens och kommunernas arbete med it-relaterade frågor. Ytterligare ett exempel är Geodata- samverkan som syftar till att ge bättre tillgång till offentliga geo- data för tillämpning på t.ex. miljöfrågor. Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap har vidare ett sammanhållande ansvar för samhällets informationssäkerhet och arbetar med frågan ur ett tvär- sektoriellt perspektiv. På andra områden har myndigheter ett sam- verkande ansvar eller så finns pågående statliga utredningar och projekt. Inom ramen för sitt uppdrag ska kommissionen samverka med dessa. Inom andra områden saknas det samverkansforum som arbetar strategiskt med it-frågorna. För att bidra till att nå det it-politiska målet kan kommissionen ge förslag på arbetsgrupper som arbetar med en specifik frågeställning och där olika aktörer i samhället som är intresserade av frågan kan medverka. Kommissionen kan då vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan myndigheter, orga- nisationer och företag som verkar på det specifika området. Syftet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till att ta till vara digi- taliseringens möjligheter, med beaktande av den ansvarsfördelning som råder mellan stat, kommuner och andra huvudmän för berörda verksamheter samt övriga aktörer. Kommissionen ska i förslaget till handlingsplan redovisa förslag på områden som kan vara lämpliga att behandla inom ramen för olika arbetsgrupper. Arbetsgrupper tillsätts efter beslut av (). I frågor som rör uppföljning och analys av utvecklingen mot det it- politiska målet ska kommissionen löpande informera den inom tillsatta interdepartementala arbetsgruppen för en digital agenda för och vid behov även statssekreterar- gruppen för en digital agenda för . Vid behov ska kommissionen tillkalla en referensgrupp bestå- ende av företrädare för näringsliv, offentlig sektor, intresseorga- nisationer, forskare och användare i alla åldrar för att ta del av deras kunskaper och perspektiv på kommissionens arbete. Det är ange- läget att kommissionens arbete sker i samverkan med såväl referens- gruppen som med signatärer, övriga företag och organisationer. Kommissionen bör söka samverkan med i dess arbete med den nationella innovationsstrategin. Kommissionen ska också samverka med Kommuner och Landsting och bör i övrigt stödja initiativ som syftar till att etablera forum för inflyt- ande, dialog och samverkan. Kommissionen ska löpande under sitt arbete inhämta synpunkter från relevanta statliga myndigheter och bolag, bl.a. Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och tele- styrelsen, , , , , Verket för innovationssystem, , Bredbandsforum och E-delegationen, samt andra aktörer på natio- nell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. Kommissionen ska analysera konsekvenserna av de förslag på åtgärder som lämnas, och som ska bidra till att förverkliga det it- politiska målet, samt föreslå finansiering om förslagen innebär kost- nadsökning eller intäktsminskning för staten, kommuner eller lands- ting. Konsekvensanalysen ska göras med utgångspunkt i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Kommissionen ska i analysen även beakta förslagens effekter på t.ex. resursanvändning, avfall och klimat. Kommissionen ska redovisa sitt förslag till handlingsplan . Kommissionen ska lämna delrapporter med analyser av utvecklingen mot det it-politiska målet samt förslag till åtgärder. I samband med delrapporteringen ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga upp- drag. Uppdraget ska slutredovisas . Förslag från tidigare initiativ Nedan återges förslag som huvudsakligen lämnats av tidigare initi- ativ på det it-politiska området och som har identifierats inom ramen för det arbete genomfört på uppdrag av Digitaliserings- kommissionen1. En redogörelse för arbetet görs i kapitel 2. I denna bilaga listas samtliga förslag som har identifierats inom ramen för arbetet. Genomgående används begreppet förslag även om de i källmate- rialet i vissa fall har benämnts som rekommendationer. Korta beskrivningar av initiativen och eventuella kommentarer lämnas i inledningarna till respektive avsnitt. Regeringens it-politiska strategigrupp bildades . Gruppens mandat och verksamhet upphörde . Uppgiften var att arbeta rådgivande, pådrivande och samordnande med it-politiska frågor, såväl internt inom som externt mot övrig offentlig sektor och näringsliv2. Nedan listas de rekommendationer som den it-politiska strategi- gruppen listat i sin slutrapport för IT-samhället – Rekom- mendationer från Regeringens IT-politiska strategigrupp3. Rekom- mendationerna är sorterade efter fokusområde. 1Arbetet redovisas i rapporten av digitaliseringens aktörer och sammanfattning av lärdomar, , , dnr. N 2012:04/2013/18. 2http:///sb/d/14678/a/73105 3Rapporten finns tillgänglig via länk i föregående fotnot. 1.1.1Visionsarbete, samordning och rådgivning 1.1.2Tillgänglighet, tillit och it-infrastruktur Bilaga 2 SOU 2013:31 Ge myndigheter i uppdrag att redovisa flexibilitet mm Regeringen bör uppdra åt sina myndigheter att redovisa antalet anställda som arbetar flexibelt, antalet möten som sker virtuellt och även ytanvändningen per anställd och år. Bilaga 2 SOU 2013:31 Ge myndigheter i uppdrag att redovisa hur de arbetar med energieffektivisering Utred förutsättningarna för användning av intelligenta husfunktioner Staten bör uppdra till alla myndigheter att som en del i miljöledningsarbetet redovisa hur de arbetar för en ökad energieffektivisering i sin verksamhet där även nyttjandet av intelligenta styrsystem ingår. Förutsättningarna för en ökad användning av intelligenta husfunktioner, som kan användas för att realisera miljövinster och ekonomiska besparingar under driftfasen, bör utredas. De kommande energideklarationerna bör utnyttjas till att även omfatta sådana. Utbilda för att stödja framtagandet av miljöanpassade it-produkter Sprid kunskap kring grön it Utnyttja möjligheten att leda utvecklingen It-branschen bör driva debatt kring återvinning Staten bör nyttja möjligheterna inom den statliga offentliga upphandlingen för att ytterligare stödja framtagandet av energisnåla och miljöanpassade it-produkter genom att utbilda upphandlare. Kunskap ska spridas inom den offentliga sektorn om hur it-system kan göras mer energi- och kostnadseffektiva. Den offentliga sektorns möjligheter att gå i spetsen för utvecklingen ska nyttjas för området energi- och kostnadseffektiva it-system. It-branschen bör inom ramen för sina samverkansråd driva debatt om de företag som inte följer ställda krav för återvinning och även arbetar aktivt för att få hela branschen att följa lagstiftning och branschöverenskommelser. Inför mer flexibla modeller för vidareutbildning Regeringen bör arbeta för införandet av mer flexibla modeller för värdering av vidareutbildning genom nya certifierade utbildningsnivåer. SOU 2013:31 Bilaga 2 1.1.5It i vård och omsorg Analysera och följ upp effekterna av en nationell it-strategi Funktionella krav- specifikationer i samverkan Samordna en nationell it-strategi för vård och omsorg Det är viktigt att fortsatt att analysera omfattningen, kostnadsfördelning, struktur för utförande/förvaltande organisationer och modeller för uppföljning av effekterna. Det är viktigt att behoven av dessa funktionella kravspecifikationer tas fram i en dialog mellan Kommuner och Landsting, , , leverantörerna och övriga berörda aktörer. Arbetet med den nationella it-strategin för vård och omsorg bör samordnas med den nationella strategin för e-förvaltning. Det är viktigt att frågor kring utvecklingen av nya e-tjänster tar hänsyn till människors behov av tjänster oberoende av tid eller plats, dock med bibehållen säkerhet och integritet för medborgaren. 1.1.6It i skola och lärande Skapa en nationell modell för kompetensutveckling av lärare Skapa en nationell modell för kompetensutveckling av verksamma lärare så att de kan utveckla sitt arbetssätt för att möta dagens och framtidens krav. Bilaga 2 SOU 2013:31 Ge en aktör uppdrag att stödja öppna standarder för skolan Ge statliga aktörer i uppdrag att agera främjande och stödjande för att öka användningen av öppna standarder och öppna programvaror inom skola och lärande i . SOU 2013:31 Bilaga 2 Lyft fram goda exempel kring unga människors it-användning Minska den digitala klyftan med hjälp av unga Starta nationella projekt över generationsgränser Stötta ungas användning av it i lärandet Integrera it som ett kreativt hjälpmedel Undersök möjligheten till fri tillgång till programvaror för elever Initiera tvärvetenskaplig forskning kring ungdomskulturer Ta fram en nationell plan för forskning kring fortsatt dataspelsutveckling Genomför en nationell informationskampanj för att lyfta fram goda exempel på hur ungas it-användning och nätkulturer kan bidra till en förnyelse av samhället och stärka bilden av som föregångsland inom it. Skapa förutsättningar för att unga ska kunna hjälpa äldre med praktiska it- kunskaper för att minska den digitala klyftan. Minska it-glappet generationer emellan genom att initiera ett nationellt projekt där elever lär vuxenvärlden om datorer och datoranvändningens möjligheter, och lärare och skolledare lär de unga etik, moral, källkritik. Överväg att främja skolans arbete med att stötta ungas användning av it i lärandet. Överväg att främja skolans arbete med att integrera it som ett kreativt hjälpmedel i all utbildning. Undersök olika möjligheter att erbjuda landets alla elever fri tillgång till programvaror för kreativt skapande i skolan och på offentliga inrättningar såsom ex bibliotek och museer. Initiera en tvärvetenskaplig forskningsöversikt kring ungdomskulturer och it i syfte att skapa ökad kunskap inom området. Ta fram en nationell plan för hur kan stimulera till fortsatt svensk forskning kopplat till behoven inom svensk dataspelsutveckling, och hur samarbetet kan utvecklas mellan forskning och näringsliv. 1.1.8Demokrati, digitala klyftor och juridiken i informationssamhället 1.2Råd för it-politiska frågor Regeringen tillsatte en arbetsgrupp i syfte att ge råd till regeringen i it-politiska frågor. Rådets förordnande gick ut . Arbetsgruppen var rådgivande till regeringen och ett forum för strategiska diskussioner mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden. Rådet har inte samlat rekommendationer i en slutrapport. Upp- räkningen är baserad på rådets mötesanteckningar som finns till- gängliga för allmänheten för perioden –20105. Huruvida hela rådet står bakom förslagen framgår enbart i vissa fall vid genom- gång av anteckningarna. Rekommendationerna har listats nedan utan att ändras eller värderas utifrån relevans för Digitaliseringskommis- sionens uppdrag. 4http:///sb/d/9304 5Mötesanteckningar finns tillgängliga via länk i föregående fotnot. SOU 2013:31 Bilaga 2 Utred hur ungdomar kan lockas till it- utbildningar Till skillnad från under it-boomen finns det ingen positiv bild av it och som it-nation. Mer behöver göras för att få en attitydförändring, stärka det politiska ledarskapet och marknadsföra frågan. Särskilt viktigt är att locka ungdomar till t.ex. it-utbildningar. Förslag om att tillsätta en långtidsutredning med perspektiv på om 10–framfördes. Bilaga 2 SOU 2013:31 SOU 2013:31 Bilaga 2 verkade –2009. Rådet till- sattes för att fördjupa kunskaperna och bredda det offentliga sam- talet om vad som krävs för att ska hävda sig väl i en värld präglad av fortsatt snabb globalisering6. Rådet bestod av 22 företrädare för näringslivet, arbetsmarknadens parter, akademin, kulturen och politiken. Ett kansli gav stöd till rådet. Två slutrapporter finns från arbetet, dels slut- rapport krisen – Om ett framgångsrikt (Ds 2009:21), dels Globaliseringsrådets kanslis slutrapport och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi7. Relevanta förslag från slutrapporterna framgår nedan. 6http:///sb/d/8616 7Rapporterna finns tillgängliga via länk i föregående fotnot. SOU 2013:31 Bilaga 2 Bilaga 2 SOU 2013:31 SOU 2013:31 Bilaga 2