sou · H1B354 · 2013-08-21 00:00:00 — Dessa arbetsuppgifter bör kunna hanteras i ordinarie verksamhet genom att till exempel en kanslifunktion med uppdrag att bistå nämnden inrättas inom . Det är utredningens bedömning att delar av en sådan kanslifunktions arbete redan bedrivs inom , exempelvis inom ramen för arbetet med krisberedskap, nuvarande statliga beredskapslager samt utbrottsplaner. Även en rådgivande tjänstemannagrupp med regional representation bör bildas. Syftet med denna grupp är att bistå både kansliet och nämnden med bedömningar och underlag. I denna grupp bör bland andra företrädare från landstingens bered- skapssamordnare, smittskyddsläkare, upphandlare och läkemedelssamordnare eller motsvarande finnas representerade. Gruppens sammansättning bör samordnas av Kommuner och Landsting. En övergripande arbetsplan bör även tas fram inklusive besluts- och arbetsordning. Nämnden kan komma att hantera ärenden som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslag (2009:400), till exempel försvarssekretess enligt 15 kap 2 §, vilket bör beaktas i arbetsplanen. 11.5Omställning från dagens ordning Utredningens bedömning: För en effektiv och koordinerad omställning från dagens ordning bör en plan för omställningen tas fram. Skälen för utredningens bedömning: En omställning från dagens ordning kräver tid och planering. Vid bör nämndens arbete inklusive en eventuell kanslifunktion förberedas. Även frågor om hur dagens lagerhållning ska hanteras bör beaktas. Landstingen behöver organisera en mottagarorganisation för att dels bereda och förankra ambitionsnivåer under utvecklingsarbetets gång, dels genomföra beslutad ambitionsnivå i praktiken. I detta arbete har Kommuner och Landsting en viktig roll. 11.6.1Vem finansierar vad? Utredningens bedömning: Ansvaret för finansiering bör i enlighet med ansvarsprincipen följa det formella ansvaret om att inför, under och efter en allvarlig händelse upprätthålla nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel. Landstingen bör även fortsättningsvis, stå för kostnaderna vid nyttjande av de statligt finansierade läkemedlen och/eller sjukvårdsmaterielen. En rättslig grund för statens möjlighet att ta ut ersättning från landstingen vid nyttjandet bör utredas vidare. Skälen för utredningens bedömning: När det gäller upprätthållande av nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel kan kostnaderna delas upp i dels de kostnader som följer av att säkerställa tillgången till läkemedel/sjukvårdsmateriel och dels kostnader vid faktiskt användande av läkemedel eller materiel. Kostnader kopplade till säkerställandet av tillgången kan vara till exempel kostnader för leverantör att hålla så kallade säkerhetslager av ett visst läkemedel, garantiavgifter för att ha rätt att köpa ett läkemedel vid en allvarlig händelse eller kris, kostnader för inköp av beredskapslagrade läkemedel som inte kan omsättas eller kassationer av läkemedel som lagras och kan användas. När det gäller kostnader vid nyttjande tillämpas en ordning av där landstingen står för faktiska kostnader förenade med nyttjandet, till exempel inköpskostnad för läkemedel, servicekostnader och transportkostnader. Utredningen ser ingen anledning att ändra denna ordning vid nyttjande av de statligt finansierade beredskapslagren Det är dock oklart utifrån vilken rättslig grund har möjlighet att ta ut ersättning när landstingen eller kommunerna nyttjar de statliga beredskapslagren. Exempelvis kan lagen (2007:1091) om offentlig upphandling vara tillämplig vid situationer om staten köper in läkemedel och säljer det vidare till landstingen. Förutsättningarna för statens möjligheter till ersättning bör därmed utredas vidare. Utredningens bedömning: För att skapa transparens och en mer sammanhållen uppföljning bör den statliga finansieringen utgå från ett och samma anslag som bör användas till att finansiera beredskapslager, antivirala läkemedel, antibiotika samt vacciner och antidoter. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen anser att den nuvarande statliga finansieringen är alltför splittrad och inte ger någon sammanhållen ekonomisk bild av den totala kostnaden för beredskapen av läkemedel och sjukvårdsmateriel. För att skapa transparens och ge möjlighet till en mer sammanhållen uppföljning bör finansieringen utgå från ett och samma anslag som innefattar finansieringen av antivirala läkemedel, antibiotika, vacciner och antidoter samt sjukvårdsmateriel. Ett samlat anslag bidrar till en bättre transparens över fördelning och uppföljning av hur kostnaderna faller ut av de tilldelade medlen. Det skapar också en ekonomisk robusthet då det är mer förutsägbart och preciserat utifrån tilldelning i budgetpropositionen än vid tilldelning av medel i enstaka anslagsposter inom ett antal olika anslag. Återrapporteringen av hur medlen har använts redovisas via de olika anslagens separata anslagsposter samt genom ett utbetalt bidrag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till . Det ger en sämre transparens än om medlen redovisas i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 11.7.1Systemstöd för att överblicka tillgången till läkemedel Utredningens bedömning: Utredningen bedömer att det utifrån ett beredskapsperspektiv är angeläget att kunna få uppgifter om den totala lagerhållningen av ett visst läkemedel i . Ett system bör därmed utvecklas där följande behov bör övervägas och utredas vidare: Systemet bör ge möjlighet för berörd/a myndighet/er att ta fram uppgifter om var läkemedel finns och den totala lagerhållningen i i såväl apotekssom partihandelsledet av ett visst läkemedel. Systemet bör även omfatta de läkemedel som i någon form beredskapslagras på såväl regional som nationell nivå. Skälen för utredningens bedömning: Före apoteksmarknadens omreglering fanns det tillgång till de samlade lagernivåerna av alla läkemedel i apoteksledet. finns endast möjlighet att ta del av försäljningsstatistik. Denna statistik omfattar apoteksaktörer, detaljhandel och partihandel men den visar endast efterfrågan och inte utbud. Läkemedels- och apoteksutredningen lämnade i sitt delbetänkande Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden, SOU 2012:75, ett förslag som innebär att regeringen ger i uppdrag att ta fram ett system som gör det möjligt att få uppgift om på vilket apotek en viss efterfrågad vara finns tillgänglig. Ett sådant söksystem skulle även utifrån ett beredskapsperspektiv underlätta arbetet med att verkställa en gemensam ambitionsnivå. För att veta vilka ytterligare nivåer man måste säkerställa tillgången till, vore det därför önskvärt om man via ett sådant söksystem även kunde få uppgift om mängd och typ av läkemedel som normalt sett finns i hela läkemedelsförsörjningskedjan inklusive partihandlare och beredskapslagrade läkemedel. Läkemedels- och apoteksutredningen pekar dock på att det finns konkurrensrättsliga aspekter som måste beaktas vid utformningen av systemet. Utredningen bedömer att även informationssäkerhets- och sårbarhetsfrågor behöver beaktas vid utformningen. När det gäller till exempel antidoter, har Giftinformationscentralen tagit fram en webbapplikation, , som ger Giftinformationscentralen möjlighet att förse akutsjukhus med aktuell information om var, och i vilken mängd, antidoter som används vid akuta förgiftningar finns lagrade. Informationen kan även användas för att avgöra från vilket närliggande sjukhus mer motgift kan rekvireras vid en bristsituation. Sjukhusen kan också själva inhämta denna information från registret. förvaltas av på uppdrag av . 11.7.2Samverkan med Försvarsmakten inom utredningens område Utredningens bedömning: Samverkan med Försvarsmakten bör utvecklas inom utredningens område. Den föreslagna nämnden bör fungera som ett forum där berörda aktörer kan identifiera områden där samordningsvinster kan finnas. Skälen för utredningens bedömning: Försvarsmakten har beredskapslager av läkemedel för att täcka egna behov. En stor del av läkemedlen måste dock kasseras på grund av låg förbrukning. Utifrån ett samhällsperspektiv bör samverkan och samordning med andra myndigheter, organisationer och andra civila aktörer utvecklas utifrån en helhetssyn vad gäller medicinska förmågor, läkemedel, vårdresurser och personalbehov. Inom utredningens område är det framför allt samverkan och samordning av läkemedelsberedskapen vid allvarliga händelser och kriser som kan vara aktuellt. ningen bedömer att det finns anledning att se över behoven av samverkan, identifiera samordningsvinster samt gemensamma åtgärder och resurser inom utredningens område. 11.7.3Socialstyrelsens nuvarande beredskapslagring av läkemedel och sjukvårdsmateriel Utredningens bedömning: Då , i rapporten – värde, omfattning, hållbarhet, gjort bedömningen att stora delar av lagren med materiel kan avvecklas, ser utredningen ingen anledning att göra en ny prövning av frågan. Avvecklingen bör hanteras av nämnden som beskrivs under 11.4 samt beaktas i planen för omställning som beskrivs under 11.5. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. Lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Läkemedelslagen (1992:859). Lagen (1993:584) om medicintekniska produkter. Epizootilagen (1999:657). Zoonoslagen (1999:658). Lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, LEH. Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, . Lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Smittskyddsförordningen (2004:255). Förordningen (2006:637) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Förordning (2007:1205) med instruktion för . Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förordningen (2009:659) om handel med läkemedel. Förordning (2009:1243) med instruktion för . Föreskrifter och allmänna råd föreskrifter (LVFS 2005:11) om märkning och bipacksedlar för läkemedel. föreskrifter (LVFS 2004:6) om god tillverkningssed för läkemedel. föreskrifter (LVFS 2008:1) om tillstånd till försäljning av icke godkänt läkemedel (licensföreskrifter) föreskrifter (LVFS 2009:11) om partihandel med läkemedel. föreskrifter (LVFS 2009:13) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit. föreskrifter (LVFS 2012:8) om sjukhusens läkemedelsförsörjning. föreskrifter och allmänna råd om katastrofmedicinsk beredskap (SOSFS 2013:22), s/19138/2013-5-46.pdf Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter och allmänna råd (TLVFS 2009:4) om prissättning av utbytbara läkemedel och utbyte av läkemedel m.m. , Riktlinjer för säkerhetsövervakning av läkemedel, 2012/Riktlinjer-for-sakerhetsovervakning-av-lakemedel- publicerade/ 1996/97:4, Totalförsvars i förnyelse-etapp 2, 1998/99:74 Förändrad omvärld – omdanat försvar, 2001/2:158, Samhällets säkerhet och beredskap, 2003/04:1, Budgetpropositionen 2004, 2008/09:140, Ett användbart försvar, 2009/10:1, Budgetpropositionen 2010, 2009/10:1, Ett användbart försvar, bet. 2009/10:FöU1, dokument/Betankanden/Utgiftsomrade-6-Forsvar-och- sa_GX01F%C3%B6U1/ 2012/13:128, Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur, SOU 2007:53, Sjukhusens läkemedelsförsörjning, SOU 2012:75, Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden, SOU 2013:23, Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna, Dir. 2007:110, Nationell cancerstrategi, Lagar/Utredningar/Kommittedirektiv/En-nationell- cancerstrategi-fo_DIR2007;110/ Dir. 2011:55, Vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet, Dir. 2011:82, 2012:66, 2013:26 Tilläggsdirektiv till utredningen om vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. Regeringsbeslut, riksdagsskrivelser, DS Regeringsbeslut S2005/2701/FH, S2006/789/FH, S2006/3153/FH, S2009/4940/FH, S2011/11335/FS. Regeringsbeslut S2006/3556/, . Regeringsbeslut, S2007/8979/111 (delvis), . Regeringsbeslut S2009/1511/FH (delvis). Regeringsbeslut S2009/9115/FH och S2010/2474/FH (delvis). Regeringsbeslut, S2010/2471/FH (delvis), . Regeringsbeslut, 2011, Fö2011/947/SSK. Regeringsbeslut S2011/8805/FS. Regeringsbeslut, FÖ2012/1942/SSK. Regeringsbeslut S2013/2702/FS. Regeringsbeslut, Läkemedelsöverenskommelsen 2011, Regeringens skrivelse 2009/10:124, Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet, Regeringen, DS 2003:56 Högspecialiserad sjukvård – kartläggning och förslag, Regeringen, Ds. 2012:20, Inspektionen för vård och omsorg – en ny effektiv tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst, Council conclusions on Further Developing Risk Assessment for within Union. (8068/11). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Ett första steg mot en nationell riskbedömning – Nationell riskidentifiering, 336- 2011, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kommunuppföljning 2010, 271-2011, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Landstingsuppföljning 2010, 272-2011, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Länsstyrelsernas samordningsansvar – ett koncept för samordning och inriktning vis stora olyckor och kriser, MSB337 – . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Preliminärt beslut om fördelning av bidrag från anslaget 2:4 Krisberedskap , MSB:s diarienummer 2012-172. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Risker och förmågor 2012 – redovisning av regeringsuppdrag om nationell riskbedömning respektive bedömning av krisberedskapsförmåga, MSB545, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap 2011 – Redovisning av uppdrag 9 i MSB:s regleringsbrev 373-12, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap 2011 – Redovisning av uppdrag 9 i MSB:s regleringsbrev 373-12, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Översyn av anslag 2:4 Krisberedskap Verksamhet som inte överensstämmer med de villkor för tilldelning som anges i budgetpropositionen , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2010. , Beredskapslagrade antivirala läkemedel. Strategi för fördelning och distribution vid en influensapandemi. 2009-130-1, 2009. , Beredskapsläkemedel – tillgång och tillgänglighet, s/18904/2012-12-6.pdf , Beredskapsläkemedel – tillgång och tillgänglighet (2012), , art nr 2012-12-6. , Beredskapsplanering för pandemisk influensa, artikelnr. 2012-12-7, s/18905/2012-12-7.pdf , Förvaltningsplan 2013–2018 – beredskapslagrade antivirala läkemedel, (2013). , Hur sårbar är läkemedelsförsörjningen vid extraordinära händelser i fred, i kris och inför höjd beredskap?, FOI MEMO till 2008. diarienummer 6747/2008. , Omvärldsanalys - Tillgång till influensavaccin för att täcka behovet vid en framtida influensapandemi, ej publicerad . , Projekt - Beredskapslagrade läkemedel, slutrapport, 2008, , intern ej publicerad rapport. , Redovisning av uppdrag att utreda hur ett nationellt ansvar för vaccinförsörjning och lagerhållning av vaccin skulle kunna utformas, dnr 00-7572/2001. , Redovisning av regeringsuppdrag att upphandla beredskapslager av antibiotika, dnr 18982/2010. , Rapport avseende regeringsuppdrag att upphandla försörjning av vissa vacciner och antidoter, , dnr 00-6628/2009. , Rekommendationer förprofylax och behandling av influensa under postpandemisk fas, s/18115/2010-9-8.pdf , beredskapslager – värde, omfattning, hållbarhet, (2010) . Influensa A(H1N1) 2009 Utvärdering av förberedelser och hantering av pandemin, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Art. nr. Smittskyddslägesrapport , s/18666/2012-3-38.pdf , beredskapslager – värde, omfattning, hållbarhet, , 2010. , risk- och sårbarhetsanalys 2012, , artikelnummer . , Uppföljning av garanti- och leveransavtalet om pandemivaccin, ej publicerad . , Utredning om Rikssjukvård och högspecialiserad vård, , 2012. s/18938/2012-12-32.pdf Kommuner och Landsting, Kommuner och Landsting; 2011. , Slutrapport avseende reducering av beredskapslagring och avyttring av övertalig materiel och läkemedel, (), 2008. Ansvarsfördelning inom smittskyddsområdet, 2119/98/EG, EX:31998D2119:SV:HTML Apotekloven, LOV nr. Atomberedskap – sentral og regional organisering, Bekendtgørelse om planlægning af sundhedsberedskabet og det præhospitale beredskab samt uddannelse af ambulancepersonale mv, Enkät från utredningen till landstingens beredskapssamordnare . European, , Reflection Paper on Supply Shortages Caused by Manufacturing/GMP Compliance Problems, , /590745/2012. EU Public Health, dex_en.htm om krav till akuttmedisinske tjenster utenfor sykehus, 0252.html Föreskriften om grossistvirksomhet med legemidler. FOR 1993- 12-21 nr. in Union and Internationally heet_en.pdf Helse- och omsorgstjensteloven, LOV nr. Hälso- och sjukvårdslag, Kommissionens direktiv /94/EG, Principer och riktlinjer för god tillverkningssed i fråga om humanläkemedel och prövningsläkemedel för humant bruk, om fastställande av (EUT nr L 262, 14.10.2003, s. 22, Celex 32003L0094). , FOR nr 1839. Lov om kommunale helseog omsorgstjenester m.m. (helseog omsorgstjenesteloven), 030.html Lov om helsemessig och sosial beredskap, Lov om vern mot smittsomme sykdommer, Lov om matproduksjon og mattrygghet mv., Lov om strålevern og bruk av stråling, Läkemedel ett Gaucher, emedel_ett_gauchers_2012 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Hur vi arbetar med samordning – faktablad, MSB-137.1. Myndigheten för samhällsberedskap, Samverkansområden-för samverkan mellan aktörer inom krisberedskapsområdet tablad%20SO%202012.pdf?epslanguage=sv Myndigheten för samhällsberedskap, Översyn anslag 2:4 krisberedskap. Verksamhet som inte överensstämmer med de villkor för tilldelning som anges i budgetpropositionen , dnr 2010- 520, slag_2_%204_Krisberedskap/%C3%96versyn%20anslag%202% 204%20etapp%20IV-%20SLUTRAPPORT%20(2).pdf Nasjonal legemiddelsbredskap-strategi og plan, Helsedirektoratet, 2012. edskap%20Strategi%20og%20plan.pdf Nationell läkemedelsstrategi, /Nationell-lakemedelsstrategi Nordiskt hälsoberedskapsavtal, 2002, h%c3%a4lsoberedskapsavtal%20-%20svenska.pdf Nytt informationsnummer 113 13, Om Nordhels, Nordhels, Nordhels/ Proposal for a decision of parliament and of the council on serious cross-border threats to health, oposal_en.pdf Proposition om förslag till ändring av 4 § lagen om obligatorisk lagring av läkemedel, 262&name=DLFE-17724.pdf , /Vad-ar-Rakel/ , Kriterier som ska utmärka ett regionalt cancercentrum (RCC), promemoria, . Regionala cancercentrum, ionala_cancercentrum Riktlinjer, Restnoterade läkemedel – vilket ansvar har de olika aktörerna på marknaden? 493/1999 beslut om reducering av beredskapslager. , remissvar avseende huvudbetänkandet (SOU:2008:4) Omreglering av apoteksmarknaden, Dnr 50-349/2008. yttrande avseende remiss av Läkemedels- och apoteksutredningen delbetänkande, Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden, SOU 2012:75 dnr 1.4-59374/2012 Specialisthelsetjensteloven, LOV nr. Tillkännagivande (2008:129) av avtal mellan staten och om bolagets verksamhet. Kommuner och Landsting, Landsting och regioner, landsting-och-regioner/adresser_och_lansbokstaver_landsting Vejledning om planlægning af sundhedsberedskab, 2011, ejlPlanlBeredsk.pdf Tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser m.m. En särskild utredare ska se över nuvarande ordning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Syftet med uppdraget är att se över behoven av och inriktningen på åtgärder som är nödvändiga att vidta vid allvarliga krissituationer, föreslå en långsiktig och tydlig ordning för dessa insatser, att säkerställa att det finns ett ändamålsenligt regelverk för att kunna vidta dessa åtgärder och att det finns ett system som fungerar som helhet. Särskild vikt ska läggas vid allvarliga hälsohot, såsom influensapandemier. I uppdraget ingår även att se över behoven av en mer flexibel smittskyddslagstiftning vid allvarliga hälsohot med konsekvenser för samhället. I uppdraget ingår bl.a. att. -kartlägga och analysera behoven av insatser för att säkerställa tillgången till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel som är nödvändig vid allvarliga händelser och kriser, -kartlägga och analysera behoven av och ändamålsenligheten hos den beredskapslagring som sker i respektive i landstingens regi, -pröva om dagens gränslinjer mellan beredskapslagring och vanlig försörjning av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmateriel är ändamålsenlig, -identifiera och pröva ändamålsenligheten hos alternativa modeller för att säkra tillgången till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel, -pröva om det finns skäl att förtydliga statens, landstingens och privata aktörers ansvar att säkra tillgången till nödvändiga läkemedel eller annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga hälsohot och andra kriser, -kartlägga och analysera vilken inriktning som samhällets insatser bör ha för att säkerställa tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel samt utifrån vilka utgångspunkter som denna inriktning bör fastställas, -pröva om delar av nuvarande beredskapslager vid bör avvecklas och hur detta i så fall bör ske, -kartlägga och analysera om befintliga författningar som reglerar användning av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmateriel som beredskapslagras alternativt på annat sätt tillhandahålls vid allvarliga händelser och kriser är ändamålsenliga och vid behov lämna förslag till ändringar och -lämna de författningsförslag som uppdraget fordrar. Uppdraget ska redovisas . Utvecklingen av beredskapslager av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmateriel har statliga beredskapslager med bl.a. vissa läkemedel och viss hälso- och sjukvårdsmateriel. Beredskapslagren började byggas upp under som en beredskap inför eventuella krigshandlingar som kunde drabba civila i . Till följd av det förbättrade säkerhetspolitiska läget har stora delar av lagren avvecklats. En stor del av varorna, t.ex. förbrukningsmateriel för sjukvård, skadeplats- och vårdplatsutrustning samt elverk, köptes ursprung- ligen in i syfte att användas i krigssituationer med många civila sårade. Uppbyggnaden av dessa lager pågick . Då fanns bl.a. utrustning för 114 operationssalar och 55 000 vårdplatser. Det ekonomiska värdet på beredskapslagret beräknades till . har lagren blivit mer anpassade till de hälsohot som är aktuella . Målsättningen har varit att materiel som inte kan användas vid allvarliga händelser, kriser och katastrofer i fred ska avvecklas. Successivt har innehållet i beredskapslagren avvecklats och anpassats för fredstida allvarliga hälsohot. har staten agerat för att svara upp mot de behov av läkemedel som kan uppstå vid större utbrott av smittsamma sjukdomar och spridning av hälsovådliga ämnen. Det gäller t.ex. antivirala läkemedel och vacciner som behövs vid influensapandemier samt antidoter mot kemiska, radiologiska och nukleära händelser. innehåller de statliga beredskapslagren materiel som det finns minskat behov av, som sjukvårdshuvudmännen har fått ett utökat ansvar för att upprätthålla en katastrofmedicinsk beredskap. Detta har dock inte fullt ut givit avtryck och förändrat innehållet i de statliga beredskapslagren.