sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — ofta handlar om kontroll av arbets- viljan.115 För att insatserna ska leda till att de unga ökar sin förmåga att ta sig vidare på arbetsmarknaden eller till fortsatt utbildning krävs att såväl Arbetsförmedlingens program som kommunala insatser innehåller en meningsfull verksamhet. 115 Se exempelvis , J. (2012) Aktivering av socialbidragstagare – om stöd och kontroll i . Rapport i socialt arbete 141, 2012, s. 67 Insatser till unga som varken arbetar eller studerar 7.6.3Låg kunskap om innehållet i insatserna Kunskapen om insatsernas effekter på arbetsmarknadsinträde och inkomster är begränsade. Det är svårt att studera effekter eftersom insatserna sällan är tydligt avgränsade utan oftare består av en mängd olika åtgärder som dessutom sker i olika kombinationer och parallellt med varandra. Insatserna är ofta också oklart definierade vilket försvårar jämförelser. granskning av Arbets- förmedlingens ungdomsinsatser visar att ungdomar i huvudsak tar del av likande insatser, oavsett om de deltar i kommunala eller stat- liga insatser. Detta tycks också gälla insatser från kommuner och ESF-finansierade projekt. Det saknas således förutsättningar att efter individuella bedömningar erbjuda insatser som motsvarar den unges behov. För att lyckas med en sådan differentiering behövs en förbättrad kunskapsbas om insatsernas innehåll och resultat. 7.6.4Alla unga som varken arbetar eller studerar har inte kontakt med Arbetsförmedlingen Långt ifrån alla arbetslösa ungdomar har kontakt med . Det kan finnas olika orsaker till det. Det kan antas vara mindre problematiskt att t.ex. studerande som också är arbets- sökande inte är inskrivna som arbetssökande vid Arbetsförmed- lingen. Det finns sannolikt ungdomar som har utvecklade kontakt- nät och på goda grunder gör bedömningen att de inte behöver myndighetens hjälp för att få ett arbete. Mer problematiskt är det faktum att unga som trots att de har behov av stöd i övergången mellan skola arbetsliv inte har kontakt med Arbetsförmedlingen. En stor andel av samtliga arbetslösa ungdomar är inte i kontakt med Arbetsförmedlingen. Många av dessa ungdomar har inte behov, eftersom de exempelvis är heltidsstuderande eller på väg att få ett arbete. Det finns dock en grupp ungdomar som inte söker sig till Arbetsförmedlingen trots att de har behov av stöd. Detta är enligt utredningen ett problem som borde föranleda en närmare analys. Det är utredningens uppfattning att fler unga borde vara i kontakt med Arbetsförmedlingen och därmed få den hjälp och stöd de behöver. Arbetsförmedlingen har , på eget initiativ, genom projektverksamheten Unga in påbörjat en utåtriktad verk- samhet som syftar till att stimulera fler unga som varken arbetar eller studerar att ha kontakt med myndigheten. Insatser till unga som varken arbetar eller studerar är emellertid marginell. Samspelet med kommunernas uppsökande verksamhet är här viktigt för att Arbetsförmedlingen ska kunna få information om ungdomar som har behov av stöd. Utredningen bedömer att problemets omfattning kräver en fördjupad analys av Arbetsförmedlingens verksamhet och hur väl den överensstämmer med de ungas behov och förväntningar. Det behövs också, vilket understryks av granskning på området, en förbätt- rad styrning och samordning av arbetet på lokal nivå för att ung- domar som är i behov av Arbetsförmedlingens stöd ska få det. 7.6.5Ett svårnavigerat landskap av insatser – risk för dubbelarbete och ineffektivitet Utredningen kan konstatera att det pågår en mängd olika insatser riktade till arbetslösa ungdomar. Insatserna erbjuds av flera olika aktörer. Inte sällan påbörjar den unge en arbetsmarknadsinsats inom ramen för kommunens verksamhet. av- bryts denna insats då den unge påbörjar jobbgarantin för ungdomar hos Arbetsförmedlingen. Garantin inleds vanligtvis, i likhet med kommunens verksamhet, med olika typer av förmedlingsinsatser. Först efter sex månaders öppen arbetslöshet erbjuds i normalfallet insatser av annan karaktär, t.ex. praktik. Dock är det inte ovanligt att den unge som inskriven på Arbetsförmedlingen har en praktikplats som förmedlats av kommun- en, vilken den unge tvingas avbryta för att påbörja jobbgarantin för ungdomar. Förutom kommunen och Arbetsförmedlingen möter ungdomarna också olika företag, kompletterande aktörer, som an- ordnar insatser inom ramen för jobbgarantin för ungdomar. Det är heller inte ovanligt att den unge också deltar i arbetsmarknadsprojekt finansierade av Europeiska socialfonden eller samordningsförbund. Sammantaget kan konstateras att av insatser och inblandade aktörer ökar risken för dubbelarbete och försvårar uppföljningen och styrningen. Bestämda tidsgränser och bristande samarbete mellan kommun, Arbetsförmedling och andra anordnare kan bidra till att den unge får ett fragmentiserat stöd, vilket försvårar snarare än underlättar ett snabbare inträde på arbetsmarknaden. 8Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Unga som varken arbetar eller studerar kan delta i en mängd olika insatser som på ett eller annat sätt syftar till att förbättra den unges förutsättningar att återgå till utbildning eller ta steget in på arbets- marknaden. Arbetsförmedlingen och kommunen är två viktiga aktörer i detta arbete. Därutöver erbjuds också många unga att delta i olika projekt, vilka ofta är finansierade av Europeiska socialfonden (ESF). Inte sällan drivs projekten av kommuner eller Arbetsför- medling. ESF-projekten kan också vara en samverkan mellan flera aktörer. Detta beskrivs närmare i föregående kapitel, avsnitt 7.5. Som nämnts i föregående kapitel deltog cirka 15 000 ungdomar i åldern 16–i ett ESF-finansierat projekt . Därför finns anledning att närmare analysera dessa projekt. Därutöver motiveras en närmare analys av ESF-projekten av att de riktas till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, viket innebär att utredningens målgrupp sannolikt deltar i dessa insatser. Vidare finns också rela- tivt bra dokumentation att tillgå om såväl projekt som deltagare. Utredningen har därför valt att genomföra en studie som syftar till att rikta fokus på utredningens målgrupp bland de unga som deltar ESF-finansierade projekt. Denna undersökning är ett ytterligare steg i att, i enlighet med utredningens direktiv, kartlägga och analy- sera de insatser som ges till målgruppen. Det finns också andra studier som har följt upp deltagare inom ESF. Bland annat genomför Europeiska socialfonden årliga uppfölj- ningar av deltagare generellt.1 Därutöver finns också en studie som fokuserar på utrikes födda personers arbetslivsintegrering efter att 1 Svenska (2011) Socialfonden i siffror 2013. Projektens deltagare och nytta, . Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? ha deltagit i ESF-projekt.2 Denna undersökning fokuserar till skillnad från övriga studier på de unga som varken arbetar eller studerar. I det följande redovisas de resultat som framkommer efter att ha analyserat 184 projekt som genomförts inom ramen för ESF pro- gramområde 2 och som riktar sig helt eller delvis till ungdomar. Syftet är dels att undersöka i vilken utsträckning de unga som varken arbetar eller studerar deltar i projekten, dels i vilken utsträckningen de unga som deltagit i ett projekt övergår till någon form av arbete eller utbildning. Närmare bestämt syftar undersökningen till att besvara följande frågor: Deltog unga som varken arbetade eller studerade i ESF-projekt? Vilken typ av projekt deltog de i? Vilken sysselsättning har de ? Varierar sysselsättningen med hänsyn tagen till typ av projekt? Undersökningen baseras på individer som deltog i ett ESF-finansierat projekt år 2009.3 Urvalet är personer i åldern 20–. Studien avgränsas till att avse en åldersgrupp som har tillräcklig hög ålder för att ha kunnat fullfölja en gymnasieutbildning. Utredningen väljer i denna studie att definiera gruppen unga som varken arbetar eller studerar i enlighet med Temagruppen Unga i arbetslivets analys- modell.4 De två grupper som jämförs i följande analyser är således 1) unga som tillhör gruppen unga som varken arbetar eller studerar samt 2) unga i samma ålder som inte definierats tillhöra denna grupp. Den senare gruppen av unga har således antingen stu- derat eller arbetat . 2Szulkin, R, Nekby, L. & , M. m.fl. (2013) På jakt efter framgångsrik arbetslivs- integrering. Effekter av deltagande i socialfondsfinansierade projekt i jämförelse med Arbets- förmedlingens ordinarie verksamhet, , Forskningsrapport /1, . 3Undersökningsåret är för att kunna möjliggöra en uppföljning av deltagarna efter avslutat insats. 4Populationen unga som varken arbetar eller studerar utgörs av de personer som inte har någon inkomst som indikerar att den unge har studerat samt att den unge inte heller före- kommer i någon form av register som indikerar deltagande i någon form av utbildning . Därutöver består gruppen av de unga som har en sammanlagd inkomst (summa inkomst av förvärvskälla + aktiv näringsverksamhet + värnpliktsersättning) som understiger ett basbelopp. Från denna population exkluderas personer som har arbetspendlat till eller samt de personer som deltagit i utbildning i svenska för invandrare (se vidare kapitel 5, avsnitt 5.1.1 för en närmare beskrivning och diskussion om definitionen). Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? 8.1Vilka är deltagarna? Totalt sett deltog 6 185 personer i åldern 20–i ett eller flera projekt. Av dessa kan cirka hälften anses tillhöra de unga som varken arbetade eller studerade.5 Bland såväl gruppen unga som varken arbetar eller studerar som bland övriga deltagare är det fler män än kvinnor. Överrepresentationen av män är tydligare bland gruppen unga som varken arbetar eller studerar där män utgör av gruppen och kvinnor . Även när det gäller utbildningsnivå skiljer sig grupperna något åt. Unga som varken arbetar eller studerar har i högre grad än övriga i samma åldersgrupp högst förgymnasial utbildning. av de unga som varken arbetar eller studerar har högst förgymnasial utbildning. För jämförelsegruppen är motsvarande . Drygt hälften av deltagarna har gymnasieutbildning. av de unga som varken arbetar eller studerar respek- tive av de övriga deltagarna i samma åldersgrupp är födda i . Detta betyder att respektive är födda i något annat land. 5 I definitionen unga som varken arbetar eller studerar ingår bland annat ungdomar som deltar i arbetsmarknadspolitiska program, unga som har ekonomiskt bistånd och unga som helt saknar kända inkomster. Dessa unga kan således delta i ett ESF-projekt. Övriga delta- gare kan vara personer som t.ex. avslutat en utbildning eller har arbetat och tidi- gare haft inkomster och därmed inte inkluderas av indikatorn unga som varken arbetar eller studerar. Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Tabell 8.1 ESF-deltagare fördelat på unga som varken arbetar eller studerar samt övriga unga i samma åldersgrupp (20–) UVAS* som deltagit i ESF-projekt som deltagit i ESF-projekt * UVAS = unga som varken arbetar eller studerar. Källa: (2013). 8.2Projekt med praktik vanligt fanns 184 projekt där ungdomar deltog.6 Efter en genomgång av projektplaner framkommer att projekten kan delas in i följande fyra huvudkategorier: 6 Inom ramen för programområde 2 har totalt 520 genomförandeprojekt beviljats av vilka cirka 200 projekt riktar sig till ungdomar –2013. Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Utbildningsorienterade projekt – projekt som i huvudsak har fokus på utbildningsinsatser, dvs. ofta skräddarsydda utbildningar för en specifik målgrupp. Utbildningarna avser ofta att ge ung- domen grundskole- eller gymnasiekompetens. Praktikorienterade projekt – projekt som har övervägande fokus på att deltagarna ska få en praktikplats för att komma vidare i arbete och studier. Ofta ingår kontakt med privata eller offent- liga arbetsgivare som erbjuder de unga praktikplatser eller efter projektets slut. Syftet med praktiken varierar men är ofta en kombination av att lära den unge hur arbetsmarknaden fungerar genom att bygga in arbetslivets normer, attityder och krav. Dessutom är ambitionen ofta att bryta den unges negativa invanda mönster samt höja social och formell kompetens genom att hjälpa de unga att bli mer anställningsbara. Samverkansorienterade projekt – projekt som i huvudsak har fokus på att skapa en fungerande samverkan mellan berörda myn- digheter och andra samhällsaktörer. Projekten syftar till att förbättra samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå på ett sätt som är svårt i ordinarie strukturer. Ut- vecklingen av samverkan kan dels avse arbete och insatser när det gäller de enskilda individerna, dels kan utvecklingen av samverkan avse en strukturell- och organisatorisk nivå. Kombinationsprojekt utbildning/praktik- projekt där det tyd- ligt förekommer ett fokus på både utbildningsinslag, praktik och andra arbetssätt. Det var vanligast att ungdomar deltog i projekt där det fanns en kombination av utbildning och praktik . I tabell 8.2 fram- kommer att av samtliga projekt var av sådan karaktär. Näst vanligast var projekt med enbart inriktning mot praktik. En tredje- del av samtliga projekt har denna inriktning. av projekten är antingen projekt med en tydlig och renodlad utbild- ningsinriktning eller projekt som har fokus på samverkanslösningar. Vid en analys av de olika deltagarna och vilken typ av projekt som de har deltagit i framkommer en jämn fördelning mellan de två grup- perna. Unga som varken arbetar eller studerar och övriga unga i samma åldersgrupp tar i lika stor utsträckning del av olika typer av projekt. Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Typ av ESF-projekt riktade till ungdomar i åldern 20–24 år utb./praktik UVAS* som deltagit i som deltagit i ESF- *UVAS = unga som varken arbetar eller studerar. Källa: (2013). De olika ESF-projekten skiljer sig åt i olika avseende, inte endast mot bakgrund av innehållet i insatserna utan också utifrån vilken målgrupp som projekten riktar sig till. Granskningen av projekten visar att de å ena sidan har en inriktning mot en bred målgrupp, dvs. kriteriet för deltagande är inte preciserat utöver de målgrupper som ESF-projekten generellt utgörs av. Å andra sidan förekommer projekt där målgruppen är specificerad. Det är framför allt två huvudkate- gorier, vid sidan om de projekt som har en bred målgruppsinrikt- ning, som förekommer. Dels är det projekt som har en specificerad inriktning mot ungdomar i åldern 15–, dels projekt som har en annan uttalad målgruppsinriktning. Inte sällan har dessa projekt in- riktning mot utländskt födda personer eller personer som har en funktionsnedsättning. Majoriteten av de 184 projekten har en ungdomsspecifik mål- gruppsinriktning. I tabell 8.3 framkommer att en tredjedel av projek- ten har en bred sammansättning av deltagare medan endast en tiondel av projekten riktar sig till en annan specifik målgrupp. Fördelningen mellan de unga som varken arbetar eller studerar och övriga ung- domar i samma ålderskategori är jämn. Det finns således, i detta av- seende, ingen skillnad mellan vilka projekt de olika ungdomsgrup- perna deltar i. SOU 2013:74 Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? ESF-projekt riktade till ungdomar i åldern 20–24 år fördelat på projektets målgruppsinriktning UVAS* som deltagit i som deltagit i ESF- * UVAS = unga som varken arbetar eller studerar. Källa: (2013). 8.3Lågt utflöde från gruppen Det övergripande målet för ESF-projekt inom programområde 2 är att deltagarna ska öka sina möjligheter att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. genomförda uppföljningar av delta- gare visar att av deltagare i programområde 2 för- värvsarbetar efter avslutat projekt och andelen med sjukpenning minskade efter avslutat projekt.7 Målgruppen som ESF-projekt riktas till är personer som har särskilda behov av stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. Det betyder att deltagarna i projekten ofta har en låg utbildningsnivå och har bristfällig arbetsmarknadserfaren- het. I jämförelse med arbetslösa i befolkningen kommer ESF-del- tagarna ofta från länder utanför . Även de ungdomar som deltar i programområde 2 har en lägre utbildningsnivå jämfört med ungdomar i övrigt.8 Ungdomar i ESF-projekt har t.ex. betydligt lägre utbildningsnivå än deltagare i Arbetsförmedlingens jobbgaranti för ungdomar.9 Dessa individuella förutsättningar är centrala att beakta vid uppföljningar och resultat av projekten.10 Tolkningen av resultaten bör således göras mot bakgrund av det faktum att delta- 7Svenska (2011) Socialfonden i siffror 2011. Projektens deltagare och nytta, s. 48. 8Svenska (2013) Erfarenheter från Europeiska socialfonden –2013, s. 20–23. 9Svenska (2013) Erfarenheter från Europeiska socialfonden –2013, s. 24. 10Även om deltagarna har en något lägre utbildningsnivå än relevanta jämförelsegrupper är den inte tillräckligt stor för att ensam förklara målgruppens inaktivitet. Enligt en enkät med personal i projekten är en oavslutad gymnasieutbildning det mest utbredda problemet bland projektdeltagarna. kan detta ses som en effekt av flera andra faktorer. Till pro- blembilden hör bland annat följande problem, ofta i kombination: läs- och skrivsvårigheter, dålig svenska, psykisk ohälsa, fysisk och psykisk funktionsnedsättning, problem i hemmet, svag ekonomi, missbruk och kriminalitet. Svenska (2013) Erfarenheter från Europeiska socialfonden – 2013, s. 24. Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? garna ofta står långt ifrån arbetsmarknaden och att vägen till arbete och utbildning sannolikt är lång och krokig. I utredningens analys av ungdomar som deltagit 2009 studeras fem olika utfall , dvs. år 2011.11 I likhet med tidigare redovisning jämförs de unga som varken arbetar eller stu- derar med övriga deltagande ungdomar i samma åldersgrupp. Där- utöver görs också jämförelser med de unga som varken arbetar eller studerar i befolkningen, vilka dock inte deltagit i något ESF-projekt under , dvs. cirka 80 000 unga i samma ålder. De fem utfall som analyseras är: om individen mottar ekonomiskt bistånd, om individen finns i gruppen unga som varken arbetar eller studerar (UVAS), deltagande i någon form av utbild- ning som registrerats i utbildningsregistret, om individen haft löne- inkomster över ett prisbasbelopp samt om individen deltagit i ett nytt ESF-projekt. Dessa utfall är valda för att i viss utsträckning analy- sera deltagarnas anknytning till arbetsmarknad och utbildning samt i viss mån också huruvida individen är självförsörjande eller inte. Ekonomiskt bistånd är inte självklart ett mått på individens försörj- ningsförmåga. Däremot finns en lång rad studier som pekar mot att ekonomiskt bistånd är en indikator på utsatthet även på andra om- råden.12 I tabell 8.4 framkommer att av de ungdomar som kategoriserats som ung som varken arbetar eller studerar är i samma position även . Detta gäller såväl de unga som varken arbetar eller studerar och har deltagit i ett ESF-projekt som de unga som varken arbetar eller studerar men som inte deltagit i motsvarande ESF-projekt. Övriga i samma ålderskategori, dvs. de unga som deltagit i ESF-projekt, återfinns emellertid i betydligt lägre grad bland dem som varken arbetar eller studerar, dvs. Nästan hälften av de ungdomar som deltagit i ESF-projekt, men som inte tillhör gruppen unga som varken arbetar eller studerar, har haft ett arbete som har genererat en löneinkomst över ett basbelopp. De unga som varken arbetade eller studerade , såväl deltagare i ESF-projekt som övriga, har i lägre grad haft mot- svarande löneinkomster. av samtliga unga som 11Utfallen är inte uteslutande kategorier vilket betyder att varje ungdom kan återfinnas i ett eller flera av utfallen. Summan är därmed inte . 12Se t.ex. SOU 2001:54 Ofärd i välfärden, s. 173 ff; Ds 2004:41 Ekonomiskt utsatta barn; , E. (2003) I välfärdsstatens väntrum – studier av invandrares socialbidragstagande, . Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? varken arbetar eller studerar har under uppföljningsåret haft löne- inkomster på samma nivå. Ungefär en tredjedel av de ungdomar som deltagit i ESF-projekt men som inte klassificerats som ung som varken arbetar eller stu- derar deltar i någon form av utbildning . Unga som varken arbetar eller studerar, såväl de som deltagit i ESF-projekt som övriga unga som varken arbetar eller studerar, deltar i mindre grad i ut- bildning. av dessa unga deltar i någon utbildning . Unga som varken arbetar eller studerar och som har deltagit i ett ESF-projekt har större sannolikhet att delta i ett ESF-projekt även 2011 än de övriga två jämförelsegrupperna. För övriga unga som deltagit i ESF deltar i ett nytt projekt. För de unga som inte deltagit i något ESF-projekt men som varken arbetade eller studerade var i ett ESF-projekt 2011, viket emellertid motsvarar 2 400 individer. Tabell 8.4 Uppföljningsår 2011 avseende ungdomar i åldern 20–som deltagit i ESF-projekt samt övriga unga som varken arbetade eller studerade UVAS* 2009 som ej deltagit i ESF * UVAS = unga som varken arbetar eller studerar. Källa: (2013). 8.4Projekt med praktik – en möjlig väg till arbete? Trots detaljerade projektbeskringar är det svårt att utifrån dessa få en uppfattning om insatsernas innehåll. Erfarenheter från tidigare studier tyder på att projekt ofta arbetar utifrån en rad olika modeller och metoder. Insatserna tycks variera beroende på de ungas indi- Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Trots att det råder osäkerhet i såväl insatsernas egent- liga karaktär som okunskap om de enskilda individernas förutsätt- ningar kan det vara av intresse att analysera hur utfallet varierar beroende på projektets inriktning, dvs. såsom verksamheten är be- skriven i projektplanerna. I tabell 8.5 finns vissa resultat som kan vara av värde att upp- märksamma. Denna studie tyder på att praktikorienterade projekt i högre grad än övriga projekt leder till att de unga återfinns i någon form av arbete efter avslutad projekttid. Detta gäller såväl de unga som varken arbetar eller studerar som de övriga unga som deltagit i ESF-projekt . Cirka hälften av deltagarna i dessa projekt har haft ett arbete under uppföljningsåret. En möjlig förklaring till resultatet är att deltagarna i denna typ av projekt från början har be- dömts vara närmare arbetsmarknaden än ungdomarna i andra typer av projekt. Andelen unga som arbetar under uppföljningsåret är, oavsett inriktning på projektet, nästan utan undantag över 30 pro- cent. Andelen unga som varken arbetade eller studerade ten- derar att i hög grad vara kvar i samma position även . Detta tycks gälla oavsett inriktning på projekt. Övriga deltagare är i lägre grad i ett nytt ESF-projekt . En relativt liten andel, dvs. av samtliga unga som varken arbetade eller studerade 2009, är i utbildning efter projektet, även detta gäller oavsett projektets inriktning. För övriga unga är det något mer vanligt att vara i utbildning under uppföljnings- året. Dock tycks inte inriktningen på insatsen heller här vara av- görande. I tabellen framstår det som om samverkansorienterade projekt har en större andel unga som är kvar i samma position samt även i högre grad mottar ekonomiskt bistånd. Dessa resultat kan sannolikt bero på att samverkande projekt ofta just inriktas på de unga som har flera sammansatta behov, t.ex. ohälsa i kombina- tion med sociala och/eller avsaknad av grundläggande utbildning. Resultaten kan således antas avspegla att deltagare i denna typ av insats har än tyngre problematik än övriga deltagare. SOU 2013:74 Tar unga som varken arbetar eller studerar del av specifika insatser? Uppföljningsår 2011 avseende ungdomar i åldern 20–24 år som deltagit i ESF-projekt I utbildning I ESF-projekt UVAS* som deltagit utb./praktik utb./praktik * UVAS = unga som varken arbetar eller studerar. Källa: (2013).