sou · H1B366 · 2013-09-11 00:00:00 — Enligt 5 § får PTS för en eller flera tillståndshavare förena tillståndet att bedriva postverksamhet med villkor om skyldighet att tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande posttjänsten. PTS har utfärdat ett tillstånd för som gäller fr.o.m. t.o.m. . Enligt villkoren för tillståndet ska tillhandahålla hela den samhällsomfattande posttjänsten, vars omfattning och tillämpning framgår av 3 kap. 1 § och 2 § postlagen. Det betonas att skyldigheten omfattar samtliga krav som ställs på denna tjänst enligt lagen, därmed också bl.a. bestämmelserna om befordrings- tider. Alla postoperatörer som bedriver verksamhet i måste ha ett tillstånd utfärdat av PTS, men är den enda operatören med ett tillstånd som inkluderar den samhälls- omfattande posttjänsten och som därmed också omfattas av kravet på övernattbefordran. Enligt tillståndsvillkoren ska tillämpa en gemensam europeisk standard för att mäta befordringstiden för enstaka försändelser (se nedan). I det sammanhanget upprepas också kravet på övernattbefordran enligt 6 § postförordningen. av de brev som lämnas in för övernattbefordran före angiven senaste inlämningstid och för vilka avsändaren betalat det pris som gäller för övernattbefordran ska ha delats ut inom landet påföljande arbetsdag, oavsett var i landet de har lämnats in. Vidare ska av breven ha delats ut . Tillstånd som PTS beviljar för är regelmässigt ettåriga och har inte förändrats på någon avgörande punkt vad avser kraven på befordringstider. Enligt uppgift från PTS sker det ingen förhandling med inför nya tillståndsperioder, utan det handlar i praktiken om en förlängning av tidigare beslut. Upphandling av grundläggande betaltjänster Mot bakgrund av beslut att upphäva lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice meddelade PTS att myndigheten tecknat avtal med Kuponginlösen och Samdistribution av tidningar och post om en ny betaltjänst för äldre och funktionsnedsatta i glesbygd fr.o.m. . Tjänsten ersatte den kassaservice dessa cirka 1 700 hushåll tidigare fått via Postens lantbrevbärare. Den nya betaltjänsten gjorde det möjligt för äldre och funktionsnedsatta i glesbygd att fortsatt betala räkningar med kontanter och lösa in utbetalningskort mot kontanter i anslutning till sin bostad. Leveransen skulle fortfarande ske med Postens lantbrevbärare, men som underleverantör till de ansvariga företagen Kuponginlösen och . I budgetpropositionen beskrevs en övergång från de av PTS statligt upphandlade tjänsterna för grundläggande betaltjänster till regionalt anpassade lösningar framtagna i samarbete mellan PTS och länsstyrelserna. Länsstyrelserna har ett ansvar att göra en bedömning av hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov och eftersom de besitter en regional kännedom bör de enligt regeringen även vara ansvariga för de regionala lösningar som behövs för utvecklingen av de grundläggande betaltjänsterna.9 Europeisk standard för mätning av befordringstiden för A-post Den europeiska standard som PTS hänvisar till för mätning av befordringstider för enstaka försändelser har fastställts av () och gäller för samtliga medlemsländer i , däribland . Den svenska parten i detta samarbete är () och SIS har fastställt att den europeiska standarden också är svensk standard. Den senaste versionen fastställdes och publicerades . Dokumentet är inte översatt till svenska utan innehåller den officiella engelska versionen.10 Syftet med den europeiska standarden är inte att skapa ett enhetligt europeiskt system för mätning av postservice i allmänhet utan avsikten är endast att tillhandahålla ett antal gemensamma minimikrav på hur befordringstiderna inom ett medlemsland och mellan medlemsländer ska mätas. Det som närmare bestämt ska mätas är the end-to-end transit time: 2012/13:1 utg.omr. 22 s. 131. 10Swedish : SS-EN 13850+A1:2007. Samdistribution av tidningar och post End-to-end is defined as from the point mail is placed into the collection/acceptance system under the responsibility of the postal operators, to the final delivery point under the responsibility of the postal operators. The overall transit time quality-of-service result is to be expressed as percentage of mail delivered within J + n days end-to-end according to the EC postal directive. Mätningen sker genom att ett urval personer skickar och tar emot testbrev. Standarden reglerar hur urvalet av representativa test- personer ska genomföras, hur testbreven ska skickas för att bäst efterlikna det verkliga flödet och hur resultaten från undersök- ningarna ska vägas för att kunna aggregeras till hela populationen. Av standarden framgår också att mätningarna ska ske kontinuerligt , att befordringstiderna ska beräknas med utgångs- punkt från en arbetsvecka , vilket alltså exkluderar och , och att måttenheten för befordringstider är dagar, inte klockslag eller timmar. Av standarden framgår också att testpersonerna inte får ha någon koppling till postoperatören och att mätningarna ska utföras av en extern och oberoende organisation. I utförs mätningarna av TNS på uppdrag av . Urvalet är normalt cirka 300 personer och uppgiften för testpersonerna är att skicka och ta emot cirka 10 testbrev . Totalt omfattar mätningarna cirka 150 000 brev , vilket kan jämföras med att hanterar cirka 20 miljoner försändelser i . ser ut som vanlig post och skickas mellan olika testpersoner på företag och i hushåll över hela enligt en bestämd tidplan. Sändaren registrerar vilket datum brevet sänds och mottagaren registrerar vilken dag brevet anländer. Resultatet av de svenska mätningarna redovisas av i återrapporteringen till PTS, som i sin tur har dessa uppgifter som underlag för sin tillsyn och uppföljning. I PTS årsredovisning redovisar generaldirektör att myndigheten fattat beslut om att ska tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. PTS har också skärpt sin konkurrenstillsyn på postområdet efter en granskning av Samdistribution av tidningar och post När det gäller den samhällsomfattande post- tjänsten redovisar PTS bl.a. att antalet serviceställen minskat med jämfört med , att kundnöjdheten försämrats något, att antalet hushåll med utdelning färre än är tämligen oförändrat och att antalet fastighetsboxar har ökat något. Postens befordringstider redovisas däremot inte i PTS års- redovisning utan i annan form. I det årliga regleringsbrevet har PTS ett uppdrag avseende Uppföljning och analys av posttjänster. I uppdraget ingår att PTS ska göra en uppföljning och analys om bl.a. den faktiska och möjliga tillgången till posttjänster i landets alla delar. Myndigheten ska också redovisa bl.a. hur tillståndsvillkoren för postoperatörer har efterlevts. Uppdraget redovisas i rapporten och konkurrens om post- marknaden i och i dessa redovisas även uppnådda befordringstider. I rapporten beskrivs resultatet av de mätningar som gjorts med hjälp av drygt 150 000 testbrev. Det genomsnittliga resultatet visade att av kunde delas ut , vilket är långt över minimikravet på . Det är också en viss ökning innan (93,). Det finns även en variation över året och mellan olika delar av landet. Det bästa resultatet uppmättes (95,), medan december regelmässigt är den sämsta månaden (91,). Geografiskt varierade resultatet mellan (96,) och (92,). Enligt uppgift från har servicenivån höjts ytterligare då av levererades övernatt enligt regelverket. 6.3Tidigare utredningar om samdistribution av tidningar och post 2004 behandlade relativt utförligt frågan om möjliga samdistributionslösningar för tidningar och post i sitt del- respektive slutbetänkande.11 Även Post- och kassaservice- utredningen beskrev och analyserade möjligheterna till ökad samdistribution av tidningar och post i sitt betänkande.12 11Lördagsdistribution av dagstidningar (SOU 2005:13) och Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). 12Postmarknad i förändring (SOU 2005:5). Samdistribution av tidningar och post Båda de nämnda utredningarna beskrev problemet och dess eventuella lösning på ett likartat sätt. I grunden finns tidnings- företagens respektive Postens ideala befordringstider. Tidnings- företagen vill å sin sida kunna leverera sina tidningar och har en produktionsapparat som är anpassad till det. är å sin sida styrd av kraven på övernattbefordran, vilket innebär att en försändelse som lämnas i t.ex. ska kunna levereras i norra delen av landet dagen efter och för att klara det måste leveransen till mottagaren ske . För att lösa problemet fanns det enligt båda utredningarna två alternativ. Det ena alternativet var att tidningsbuden även levererade adresserad post . Det andra alternativet var att tidningarna delades ut av lantbrevbärare till- sammans med den adresserade posten under för- eller eftermiddag. Båda alternativen innebar dock enligt Post- och kassa- serviceutredningen andra problem. Om tidningsbudet skulle dela ut även adresserade försändelser skulle kravet på övernattbefordran inte kunna upprätthållas och de kunder som vill utnyttja Postens kassaservice13 eller kvittera ut paket och värdeförsändelser måste göra det orimligt . Om brevbäraren skulle dela ut tidningen vid den ordinarie brevbärar- rundan fick prenumeranten sin morgontidning vid lunch eller i stället för till frukost, vilket sannolikt skulle minska antalet prenumeranter ytterligare. Med dessa förutsättningar diskuterade Post- och kassa- serviceutredningen ändå möjligheterna att åstadkomma en förändring. Ett alternativ skulle kunna vara att sänka kvalitets- kraven på övernattbefordran, vilket dock även skulle förutsätta andra lösningar för hanteringen av kassaservice samt paket och värdeförsändelser. Ett annat alternativ skulle kunna vara att tidningsprenumeranter på landsbygden får acceptera att morgon- tidningen kommer . Utredningen lämnade dock inte något förslag om ändrade befordringstider för postförsändelser till landsbygden och hänvisade i övrigt till försök som gjorts att få till stånd samdistribution mellan tidningsdistributörerna och Posten, försök som dock avbrutits redan på planeringsstadiet, bl.a. därför att aktörerna haft olika syn på de synergier som kunde uppnås med ökad samdistribution. 13 Postens ansvar för kassaservicen upphörde (se avsnitt 6.2.2 och 6.2.4). Samdistribution av tidningar och post 2004 redovisade i sitt slutbetänkande de slutsatser som dragits av Post- och kassaserviceutredningen och konstaterade för egen del att det inom distributionsbranschen råder samstämmighet om de stora värden som skulle kunna uppnås om det gick att åstadkomma samdistributionslösningar. Utrednings- sekretariatet hade också sammanträffat med företrädare för och . Från Postens sida anfördes att en samdistribution skulle kunna ordnas lokalt inom vissa delar av landet, särskilt om kravet på övernattbefordran sänktes. Även från organisationen sida hade det framförts att samdistributionslösningar vore värdefullt för att sänka distributionskostnaderna. Enligt 2004 var det utomordentligt angeläget att och distributionsbolagen kunde enas om ett samarbete. Olika försök med alternativa servicenivåer borde bedrivas lokalt eller regionalt. Staten borde tillsammans med berörda myndigheter, närmast PTS, intensifiera arbetet för att underlätta för aktörerna på distributionsmarknaden. Ett regelverk som i största möjligaste mån skapar utrymme för samdistributions- lösningar borde åstadkommas. Att sänka kraven på övernatt- befordran skulle då kunna vara ett framkomligt alternativ. lämnade dock inget konkret förslag om detta. 6.4Distributionen av tidningar och post i praktiken Mot denna bakgrund har kommittén inhämtat aktuella uppgifter om hur verksamheten med distributionen av tidningar och post i ser ut och hur den har förändrats . Kommittén har i det sammanhanget också prövat förutsättningarna för att det till slut, efter att frågan diskuterats utan synbart resultat, ska kunna uppnås en rationell samdistribution av tidningar och post på landsbygden. Som underlag har kommittén använt bl.a. material från offentliga utredningar samt uppgifter och rapporter från berörda myndigheter som , PTS och Trafikanalys.14 Vidare inbjöds företrädare för tidnings- 14 : bl.a. rapport Kostnader och prisutveckling avseende tidningsdistribution . : rapport : Service och konkurrens 2012. Trafikanalys: rapport : Postverksamhet 2011. Samdistribution av tidningar och post distributionsföretagen, PTS och till kommitténs sammanträde . Vid mötet redovisade dessa aktörer sina respektive verksamheter och bedömde möjligheterna för en framtida ökad samdistribution av tidningar och post. Dessa uppgifter ligger också till grund för redovisningen nedan.15 Utvecklingen för tidningsdistributionen i präglas av två tydliga tendenser under . Den totala volymen abonnerade dagstidningar sjunker medan andelen abonnerade dagstidningar som delas ut med egna tidningsbud ökar. Enligt betänkandet Lördagsdistribution av dagstidningar (SOU 2005:13) uppgick den totala volymen abonnerade dagstidningar 2003 till 933 miljoner exemplar. Totalt kördes för att distribuera dagstidningarna med tidningsbud eller postbil. Uppgifter från visar att volymen hade sjunkit till 791 miljoner exemplar 2010 och till 764 miljoner exemplar 2011. Av den abonnerade upplagan delades 2003 ut med tidningsbud före . Den återstående delen distribuerades med Postens lantbrevbärarorganisation under för- eller eftermiddagen i sådana geografiska områden där kostnaden för att dela ut tidningar med tidningsbud skulle bli alltför hög. Volymen postutdelade dagstidningar hade mer än halverats , i huvudsak därför att tidnings- företagen i större utsträckning valt att tillmötesgå abonnenternas krav på tidig leverans. Den trenden har därefter fortsatt och hade andelen budlevererade tidningar ökat till . 15 Vid mötet deltog , f.d. VD i Tidningsbärarna, , avdelningschef på och från , chefsjurist , , och , chef konceptsupport & shared services. Samdistribution av tidningar och post En annan trend är att antalet tidningsdistributionsföretag som förmedlar det statliga distributionsstödet minskar.16 Det var de första tidningsdistributionsbolagen bildades med stöd av det statliga stödet som då hade införts. Modellen var att samtliga morgontidningar, inklusive de nationella dags- tidningarna, skulle samdistribueras till läsarna . Den ordningen gäller fortfarande för tidningsdistributions- företagen, men senare år har präglats av strukturrationaliseringar i branschen och av att verksamheter slagits samman. Det tyder enligt Trafikanalys på att det krävs en viss minsta storlek för att effektivt kunna bedriva tidningsdistribution. Marknaden för samdistribution av den budutdelade dags- tidningsupplagan är uppdelad på fyra företag. Störst är som är ett helägt dotterbolag till och har en starkt regionalt präglad verksamhet. De övriga tre, som ägs av olika tidningskoncerner, är Tidningsbärarna KB, Västsvensk Tidningsdistribution KB och Pressens Morgontjänst KB. tog över företaget med verksamhet i , , , , och . I vissa delar av landet sköts distributionen av underentreprenörer till . Bland underentreprenörerna finns bl.a. Prolog KB, , och AB. Enligt Trafikanalys statistik var det 2011 totalt 19 företag som var aktiva inom tidningsdistributionen. Den affärsidé som ligger till grund för tidningsdistributions- företagens verksamhet handlar om distribution av morgon- tidningar, tidskrifter, reklam- och informationsbilagor, industriell post m.m. I förhållande till överspridda nationella tidningar erbjuder företagen samordningsmöjligheter i såväl packnings- som transportledet. Samdistributionen av morgontidningar står för av omsättningen, men den andelen sjunker stadigt på grund av den minskande volymen abonnerade tidnings- exemplar. Företagen söker därför efter nya volymer att distribuera inom bl.a. transportmarknaden och tidskriftsdistributionen. Företaget , MorgonTidig Distribution KB, är t.ex. ett 16 Det är distributionsföretaget som är mottagare av det statliga distributionsstödet och som i sin tur tillgodoför de rätta beloppen till tidningsföretag som ingår i samdistributionen. Det statliga stödet behandlas närmare i kapitel 7 Presstöd till samdistribution av dagstidningar. Samdistribution av tidningar och post säljbolag som marknadsför distribution i konkurrens med bl.a. . Trafikanalys statistik visar att företagen inom tidnings- distributionsbranschen ökade sina totala intäkter till . steg kostnaderna till . Det samlade överskottet uppgick till , vilket är en ökning jämfört med resultat innan på . har företagen inom tidningsdistributionen redovisat en låg, men stabil, vinstmarginal. Den låg fram på , men har därefter legat på . ökade dock marginalen till , vilket var den högsta nivån . Av Presstödsnämndens rapport framgår att tidningsföretagens kostnader för distributionen står för en betydande del av deras totala kostnader.17 var de sam- lade distributionskostnaderna , en viss ökning jämfört med , då kostnaderna var . Av de totala kostnaderna stod distributionen båda åren för cirka en femtedel. Det statliga distributionsstödet uppgick till under såväl 2011 som 2010. En möjlig samdistribution enligt tidningsdistributörerna Vid kommitténs möte var Tidningsdistributionsföretagens representant mycket positiv till en samverkan med om en gemensam distribution av tidningar och post på landsbygden, genom att kraven på Postens övernattbefordran i postlagstiftningen ändras. Detta skulle då möjliggöra betydande organisatoriska synergier i berörda områden och avgasutsläppen skulle kunna minska med per distributionsdag. Avgörande för såväl tidningsföretagen som prenumeranterna är dock att tidningarna fortsatt kan levereras till sina läsare . Med dessa förutsättningar kan verksamheten i praktiken organiseras antingen genom att tidnings- 17 Uppgifterna bygger på enkätsvar från 148 (2011) respektive 140 (2010) tidningsföretag. Samdistribution av tidningar och post företagen köper distributionstjänsten av eller genom att tidningsdistributionsföretagen också kör ut och samlar in posten. Det är dock angeläget, enligt tidningsdistributörerna, att det inte enbart är som får möjlighet att arrangera en samdistribution. Även den svenska postmarknaden präglas av minskade volymer. har de samlade brevvolymerna i minskat med , från 3,43 till 2,77 miljarder brev. Minskningen har skett successivt, vilket ökar kostnaden per distribuerad försändelse. Bakom de minskade volymerna ligger i viss mån den allmänna ekonomiska utvecklingen, där effekterna av den globala och finansiella nedgången 2008 märktes tydligt i den svenska postmarknaden . Den förbättrade konjunkturen har dock inte kunnat vända trenden. En viktig förklaring till den minskande volymen är den tekniska övergången från fysisk distribution till elektronisk kommunikation och nya kundbeteenden. Ett exempel är att passerade betalningarna av fakturor via internet olika slags gireringar som hushållens vanligaste sätt att betala räkningar. Ett annat exempel är att flertalet svenskar numera gör sina deklarationer elektroniskt. Ny teknik och nya konsumtionsmönster kan dock även skapa nya marknadsmöjligheter för postföretagen, bl.a. genom den ökande distanshandeln på nätet, inte minst mellan privatpersoner. Utvecklingen är inte heller densamma för alla typer av brev. Brevmarknaden har enligt PTS två delmarknader: sändningar och enstaka brev. Varje delmarknad kan i sin tur delas in i övernatt- befordrad A-post respektive icke övernattbefordrad B-post med lägre prioritet. Sändningarna omfattar serier av försändelser med samma format och vikt. De produceras vanligtvis industriellt och lämnas till postoperatören vid ett och samma tillfälle. Enstaka brev kan vara antingen kontorspost, som lämnas av företag maskinellt frankerad eller märkt med porto betalt, eller brevlådepost, som vanligtvis är frankerad med frimärke. Den volymmässigt största delmarknaden är de relativt sett billigare B-postsändningarna, som 2011 stod för Samdistribution av tidningar och post Trenden är att efterfrågan på den tjänsten har ökat på bekostnad av marknaden för de relativt sett dyrare övernattbefordrade A-postsändningarna, som 2011 hade av brevmarknaden. stod för av den samlade volymen, medan brevlådeposten har minskat i omfattning. står brevlådeposten bara för av brevmarknaden. Av den samlade brevmarknaden är A-post och övriga B-post. Den svenska postmarknaden påverkas också av en ökande kon- kurrens och av samarbeten över nationsgränser. Enligt Trafikanalys är utvecklingen bl.a. kopplad till svensk och europeisk avreglering. Förändringen av postmarknaden i inleddes då monopol på förmedling av brev upphörde. ombildades till och nya företag började ta upp konkurrensen om postmarknaden. Från en kraftig ökning av antalet postföretag har utvecklingen numera stabiliserats på en något lägre nivå. är det nu mellan 30 och 40 företag som har tillstånd av PTS att bedriva postverksamhet i . Huvuddelen av dessa företag är dock mycket små och bedriver sin verksamhet på en lokal marknad. är den klart dominerande aktören och hade 2011 av brevmarknaden. Företaget stod för medan övriga företag tillsammans hade av marknaden. För distribution på landsbygden har 2 500 lantbrevbärare som kör för att betjäna cirka 740 000 mottagare med post och dagstidningar. Postföretagens verksamhet håller också på att förändras. Trafikanalys beskriver hur postföretagen breddar sig genom att erbjuda nya tjänster vid sidan av den traditionella insamlings-, transport- och utdelningsservicen. Det handlar om mer avancerade tjänster inom logistik, IT och elektronisk kommunikation. Man riktar sig till hushåll, andra företag och myndigheter och de största intäkterna kommer från näringslivet och olika myndigheter. För att möta den ökade konkurrensen på postmarknaden i respektive land beslutade svenska och danska Post A/S att gå samman i den gemensamma koncernen Samdistribution av tidningar och post är den svenska delen av koncernen. I det gemensamma bolaget ägs av den danska staten och av den svenska, medan rösterna delas 50/50. Koncernens nettoomsättning är och man har drygt 40 000 anställda. Man hanterar cirka 27 miljoner försändelser, varav cirka 20 miljoner i . På den svenska marknaden finns det 4,5 miljoner hushåll och 700 000 företag som postmottagare. I marknadssegmentet för A-postsändningar har i praktiken monopol eftersom de större konkurrenterna är helt inriktade på B-postsändningar. Enligt PTS är inträdeshindren på marknaden för övernattbefordrade sändningar höga, eftersom det förutsätts ett distributionsnätverk som är anpassat till utdelning varje arbetsdag och har snabba mellantransporter så att hela täckningsområdet nås över . När det gäller rikstäckande kontorspost har , enligt PTS, en mycket stark ställning, men i det segmentet finns numera även operatören Mailword Office som samlar in kontorspost och konverterar den till B- postsändningar. har i praktiken också monopol på rikstäckande brevlådepost, oavsett utdelningsprioritering. På marknaden för lokal befordran av enstaka brev är däremot förutsättningarna för konkurrens betydligt bättre och erfarenheten visar att de flesta lokalpostföretag etableras i mindre städer utan alltför stora kringliggande landsbygdsområden. En möjlig samdistribution enligt Vid kommitténs möte redovisade PTS en i grunden positiv inställning till samdistribution av tidningar och post, där önskan att ha en dagstidning ska vara styrande. En ökad samdistribution är angelägen som en av flera åtgärder för att upprätthålla servicegraden i glesbygd trots vikande brevvolymer. I praktiken skulle brev som med nuvarande ordning delas ut sen förmiddag eller eftermiddag i stället delas ut tidigt . Lantbrevbärarnas övriga tjänster, i form av värde- försändelser och paket, skulle också tillhandahållas . Även tiderna för inlämning av post skulle behöva tidigareläggas. Med utgångspunkt i Posten AB:s ansvar för den samhällsomfattande posttjänsten kan en sådan samordning ske Samdistribution av tidningar och post endast i detta bolags regi. Det är inte möjligt att föra över det ansvaret på ett tidningsdistributionsföretag.