sou · H1B347 · 2013-06-12 00:00:00 — Kommunen säljer ett material- och projekteringspaket för per anslutning och kommunen betalar sedan per anslutning till föreningen för områdesnätet för övertagande av områdesnäten. Vem och var: i samarbete med kommunens stadsnätsbolag . Vad: Utbyggnad av 9 förbindelser för ortssammanbindande nät i glesbygd utanför . Totalt berörs upp till 3 200 hushåll och 530 arbetsställen som ligger inom från förbindelserna. När: De ortssammanbindande näten har byggts till 2013 och är nu klara. Status: Diskussioner och planering med ytterligare cirka 35 byanätsföreningar pågår och dessa nät är granskade och godkända av kommunen men de är ännu ej byggda. Särdrag: Kommunen och dess stadsnät tar en aktiv och proaktiv roll i utbyggnaden i glesbygd. Utsikt Bredband tar hand om driften av näten och avsikten är att även de tar över ägandet av byanäten . Vem och var: i samarbete med kommunens stadsnät . är projektägare och beställer utförandet av LjusNet som är medfinansiär. Vad: Har byggt områdesnät i , och några andra mindre orter i kommunen så att företag och hushåll kan ansluta sig till bredband med fiber. De ortssammanbindande stamnätsförbindelserna etablerades . Dialog pågår med ett 30-tal byanätsföreningar efter stamnätets sträckning och där anslutningsgraden blir tillräckligt hög () och där bidrag kan erhållas bygger Ljusnet sen områdesnäten. När: Byggdes . Status: Projektet är klart och ansluter nu 393 hushåll, 30 arbetsställen och 1 basstation med fiber. Särdrag: Orterna är lite för stora för att arbeta med byanätsföreningar och i de mindre orterna är erfarenheten att eldsjälar är svåra att hitta. Vem och var: i samarbete med . Ett samarbetsprojekt med , och kommuner. Vad: Har byggt både stamnätsförbindelser och områdesnät så att företag och hushåll i ett 20-tal byar och mindre orter i kommunen kan ansluta sig till bredband med fiber. När: Byggdes . Status: Projektet är klart och ansluter nu 89 hushåll, 17 arbetsställen och 2 basstationer med fiber. Särdrag: Utbyggnaden har genomförts i regi av kommunen och som ägs till av de tre kommunerna. offentlig finansiering har projektet ett betydande underskott, vilket dock förväntas kunna minskas i takt med att fler ansluter sig till nätet. Vem och var: kommun och . Vad: Kommunen har byggt ett ortssammanbindande nät och lokala fiberföreningar kan därefter, med eller utan bidrag, etablera områdesnät och ansluta dem till kommunens stadsnät. När: Startades och var klart . Status: Det ortssammanbindande nätet är färdigt, parallellt byggdes det ut i två nya sträckningar en i och en till (utan bidrag). Längs den andra sträckningen, dvs. till , finns inga byar som nätet passerar ännu bildat fiberföreningar. Trakten var tidiga med att bygga områdesnät och de ansluter cirka 300 fastigheter. Särdrag: Områdesnätet i byggdes innan kommun etablerade det ortssammanbindande nätet och anslöt då nätet med egen fiber till TeliaSonera i närmaste telestation. är avsikten att ansluta till kommuns stadsnät och att nätet då övergår i deras ägo. Vem och var: Bolstad momsregistrerad, ideell förening i kommun. Vad: Har byggt både stamnätsförbindelser och områdesnät på en yta av . När: Föreningen bildades och utbyggnaden var klar . Status: Projektet är klart och ansluter nu 118 hushåll och 65 arbetsställen med fiber. Särdrag: Utbyggnaden samförlades till med en vattenförening för att få kommunalt vatten, vilket tillsammans med bidragen gav låga utbyggnadskostnader och möjlighet att erbjuda fiber till attraktivt pris. Föreningen har haft egen projektledning som gett full kontroll över utbyggnaden. Vem och var: Ett kommunalt drivet projekt med målet att ansluta byn i och några mindre byar på vägen dit. Vad: Har byggt stamnätsförbindelse över fjället till så att företag, hushåll och basstationer ska kunna ansluta sig till bredband med fiber. Få fastboende men många turister som besöker orten. Status: som erhållit offentlig finansiering är klar men fibern når än så länge bara halvvägs och ambitionen är att bygga etapp två för att färdigställa förbindelsen. Särdrag: i har anlagt fiberbaserade områdesnät men tillgängligheten till internet har varit dålig. Det ortssammanbindande nätet har varit baserat på en radiolänk med kapacitet av endast /s och inte sällan avbrott – särskilt . Projektet hade för avsikt att ansluta sig till stamnät från men det visade sig inte vara möjligt, vilket betyder att resterande sträcka till också måste byggas. Vem och var: I Bovik i kommun har Boviks vägsamfällighet drivit projektet. kommun och har bidragit med mycket hjälp, information och stöd. Vad: Har byggt områdesnät som terminerar i närliggande telestation vilken är ansluten till stamnätet, detta gör att företag och hushåll i byn kan ansluta sig till bredband med fiber. Status: Projektet är klart och ansluter nu 39 hushåll och 17 arbetsställen med fiber. Bilaga 2 SOU 2013:47 Särdrag: En mycket hög anslutningsgrad har uppnåtts (), främst tack vare en omfattande informationsinsats, relativt lågt pris i anslutningsavgift samt stöd från kommun, länsstyrelse och som gett vägsamfälligheten en legitimitet och seriositet. Vidare har anslagit ett hundraprocentigt bidrag till byar för att gräva ned tomrör till samtliga fastigheter som beställt fiber, som det sedan enkelt ska gå att dra fiberkabel genom. 6.1Sammanfattning av stödfinansierade projekt När vi analyserat inhämtad information och research samt tidigare erfarenheter, tillsammans med de undersökta typfallen är det tydligt att de planeras och genomförs på en mängd olika sätt. Anledningen till de stora skillnaderna är främst att stöden främjar en anpassning till regionala och lokala förhållanden. Stöden i sig är nationella, men mer detaljerade regler, villkor, ansökningsförfaranden och styrning är delegerat till främst län och regioner. Det praktiska genomförandet drivs sen ofta av kommuner och byanätsföreningar. Det har inte funnits utrymme att i denna studie sammanställa vilka regler som gäller och hur de skiljer sig åt, vilket hade varit värdefullt. Det bedöms som betydelsefullt att göra då de sannolikt haft en stor påverkan på hur bredbandsprojekten utvecklats i olika regioner. De skillnader som vi ser är bland annat: Hur marknadsföring och införsäljningen av projekten går till, vilket i sin tur påverkar anslutningsgraden. Att engagemang från kommunen och länet/regionen varierar, vilket påverkar planeringsperspektiv, genomförandeplan och val av leverantörer. Samarbetet mellan kommunen och byanätsföreningar. Upptagningsområdet varierar och blir i många fall upp till de som driver projekten att avgöra, vilket påverkar antalet möjliga anslutningar. Tillvägagångssättet är olika vid inköp av till exempel projektering, anläggningsentreprenörer, material, anslutningstjänster och elektroniska kommunikationstjänster. I kostnad per anslutning, vilket beror främst på terräng och avstånd, vilket i sin tur påverkar antingen hur många som kan få en anslutning och/eller hur stor anslutningsavgiften blir. I målen för anslutningsgrad, vilket i sin tur påverkar hur marknadsföring och införsäljning sker och i slutändan hur många som fick anslutning. Synen på hur ett mindre projekt ska ingå, och utnyttjas effektivt, i det större infrastrukturprojektet och bredbandsmålet. Stöden har använts till utbyggnad av fiberbaserad infrastruktur i mindre orter och landsbygd i . Det har också gått till att sammanbinda mindre orter. Finanseringen av projekten har i huvudsak bestått av statliga stöd, offentlig medfinansiering, anslutningsavgifter och ideella insatser. Denna finansiering har bidragit till förstudier, planering, bildande av föreningar, informations- och marknadsföringsinsatser, ansökningsprocesser, projektering, förberedelser för anläggningsarbeten, inköp av material, inköp av anläggningsarbete, anslutning av det lokala nätet, avtal med tjänsteleverantörer m.m. 6.1.1 Lokalt och centralt drivna projekt Det finns en stor skillnad mellan projekten beroende på om de drivs lokalt eller centralt. Ett stort antal projekt, framförallt inom Landsbygdsprogrammet, drivs av byanätsföreningar där det lokala engagemanget är en stark drivkraft. En vanlig positiv effekt i dessa projekt är en högre anslutningsgrad än både kommersiellt drivna och centralt drivna projekt. Denna anslutningsgrad har kunnat nås genom en omfattande insats där eldsjälar och drivande personer marknadsfört och sålt in fördelarna och behovet av fiber i den aktuella byn/området. En normal anslutningsgrad i lokalt drivna projekt uppgår ofta till . En annan positiv effekt som flera aktörer och projekt betonar är det samarbete som krävts lett till en ökad gemenskap i och mellan föreningarna. För att lyckas med ett byanätsprojekt krävs, förutom engagemang, en hel del kunskap och förmåga att leda större projekt. Det underlättas också om stöd och uppbackning ges från kommunen och/eller någon bredbandsoperatör för att därigenom stärka projektets trovärdighet. Vissa stödprojekt har till syfte att anlägga fiber lokalt men är mer centralt drivna, där kommunen och/eller länet/regionen tar ett stort ansvar. I dessa projekt finns givetvis också lokala drivkrafter och engagerade personer, men de lokala eldsjälarna är inte lika närvarande. Fördelarna med dessa projekt är att de vanligtvis blir en del av en mer långsiktig och genomtänkt plan. Det har också visat sig att dessa projekt ofta får en högre anslutningsgrad än om kommersiella krafter styrt, då de sannolikt inte blivit gjorda alls, men får en lägre anslutningsgrad än lokalt drivna projekt (cirka 30– ). 7 Utbredning av bredband i möjliga stödområden Målen i strategin är att ska ha bredband i världsklass. Målet om minst /s omfattar av hushåll och företag. För alla gäller dock att de ska ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband, dvs. Enligt SCBs definition på landsbygd så bor där cirka 1,1 miljoner personer och det finns nästan 220 000 arbetsställen. Det motsvarar av befolkning och av alla arbetsställen. Enligt PTS Bredbandskartläggning 20122 gällde följande bredbandsutbredning för landsbygd (): Bredband via xDSL nådde av befolkningen och av arbetsställen i utanför tätort och småort, . Det hade ökat till av befolkningen och av arbetsställen . Bredband via kabel-TV är marginell i landsbygden Bredband via trådlös infrastruktur (HSPA, CDMA och LTE) nådde av hushållen och arbetsställena utanför tätort och småort , vilket hade ökat till . Bredband via fiber/fiber-LAN har mätts då andelen av befolkningen och arbetsställen som hade tillgång till fiber uppgick till strax . 2 PTS Bredbandskartläggning 2012 – en geografisk översikt av bredbandstillgången i av såväl befolkning och arbetsställen (utanför tätort och småort) tillgång till bredband via fiber. Det motsvarar nästan 100 000 personer samt 19 000 arbetsställen. Utifrån PTS kartläggning är således den teoretiska utbredningen av bredbandsanslutningar stor i , även i landsbygden och i de områden där stöd kan komma ifråga. Däremot är skillnaden i tillgången till fiber relativt stor. Inom tätort och småort är tillgången till fiber (av befolkningen och av arbetsställen) medan den uppgår till utanför tätort och småort. Rent teoretiskt kan således stödfinansierad fiberutbyggnad ha skett i områden där en hög andel redan haft tillgång till bredband via annan infrastruktur än fiber. Det finns dock flera orsaker som driver på efterfrågan av fiberanslutningar i glesbygd. För det första har den faktiska tillgången till bredband varit sämre än den teoretiska. Vissa områden har haft bredband via xDSL och trådlösa anslutningar, medan flera områden haft bristfällig eller helt saknat bredband. Genom de stödmedel som delades ut –2007 fiberanslöts en mängd telestationer och möjliggjorde därmed bredbandsanslutningar via kopparnätet. Även om penetrationen blev hög är det fortfarande många mindre stationer som inte fiberanslöts vilket betyder att hushåll och arbetsställen vid sådana telestationer saknar möjlighet till att få bredband utan en fiberutbyggnad. De trådlösa bredbandsanslutningarna bär i sin tur med sig en stor osäkerhet i faktisk tillgång, då den varierar med antalet användare som utnyttjar kapaciteten och den faktiska topologin. Av erfarenhet vet vi att den upplevda kapaciteten är betydligt lägre än vad kartläggningen visar på. För det andra blir utvecklingen av fiber i städer ett påtryckningsmedel även i landsbygden. Den höga penetrationen och utvecklingstakten i tätorten bidrar till efterfrågan av fiber även på landsbygden. Den uppstår från företag och hushåll som upplever problem med den anslutning de har, från företag och hushåll som inte upplever direkta problem men som upplever att de snart kommer att halka efter i utvecklingen om de inte får fiber och de som upplever en risk att kopparnätet inte kommer att finnas kvar så länge till på landsbygden. För det tredje har stöden varit inriktade på fiber (även kanalisationsstödet är inriktat på fiber även om inte själva fiberkabeln ingår). Än så länge är det få stödfinansierade projekt som avslutats och någon omfattande statistik och status kring samtliga stödfinansi- erade projekt på nationell nivå finns inte, förutom medlen i sig. Sådan uppföljning vore värdefull i bedömningar som denna. 8 Nytta med bredband Den digitala agendan baseras på en övertygelse om att digitaliseringens möjligheter bidrar till en positiv samhällsutveckling och samhällsnytta. För att samhället, dvs. hushåll, företag och organisationer, ska nå målen med digitaliseringen krävs i sin tur tillgång till bredband. Av såväl regeringens digitala agenda och bredbandsstrategi följer att alla i ska ha tillgång till digitaliseringens möjligheter och därmed bredband. har också ett flertal studier visat på, och räknat på vinsterna med, denna samhällsnytta. Det betyder att ur ett generellt perspektiv är den nytta som ska uppnås genom stöden desamma som gäller för samhället i stort. För att uppskatta samhällsnyttan med stöden har vi resonerat utifrån tre olika perspektiv: Långsiktig och generell samhällsnytta Direkt nytta genom att få fiberanslutning 8.1Långsiktig och generell samhällsnytta Nyttan med bredband och digitaliseringen är långsiktig och ofta indirekt. Stöden måste ses som en investering för att nå denna nytta och inte som engångskostnader. Majoriteten av de projekt som finansierats är pågående projekt och det ger att det är för tidigt att nu värdera den långsiktiga nyttan. Dessa effekter är det som bredband i sig ska ge upphov till såsom tillgång till e-för- valtning, innovation, entreprenörskap, positiva miljö-konsekvenser, tillgång till e-hälsa och utveckling av utbildning. För landsbygden är argumenten också ofta att stärka den relativa konkurrenskraften, motverka avfolkning och förbättra för turismen. I denna studie, liksom i tidigare genomförda studier, finns det exempel på redan upplevd nytta förutom tillgången till anslutningen i sig.3 I denna studie finns det nämnda exempel på att vissa företag kunnat 3 Nyttan med bredband – Sammanställning av goda exempel, A-focus, 2011. utvecklas positivt och fått ökade intäkter i sin verksamhet till följd av en större marknad (exempel inom turism, konfektion, jordbruk, arkitekt). Det finns exempel på hushåll som efterfrågar fiber för att de och barnen vill ha tillgång till streamade tjänster, turister och fritidsboende som efterfrågar samma bredbandsanslutning som de har hemma samt personer som kontrollerar fibertillgången i samband med flytt. Denna redan upplevda nytta skiljer sig från fall till fall och det är möjligt att den verkligt upplevda nyttan börjar finnas men vi har mest fått några fåtal exempel, och ingen generell bild. Däremot finns efterfrågan på anslutningarna. Tillgången till bredband utvecklar samhället, vardagen och arbetet i stort och finns exempel på tjänster som kräver höga överföringskapaciteter. kan de flesta tjänsterna utföras utan krav på fiberbaserad infrastruktur. Generella långsiktiga effekter av stöden –2010 är än så länge för tidiga att mäta, förutom ett fåtal konkreta exempel. Stöden började utnyttjas i större utsträckning och med en genomsnittlig genomförandetid är det få projekt som är slutförda. Den långsiktiga nyttan som de kan ge upphov till är således begränsad. Däremot bör man redan nu tänka på hur man vill mäta denna utveckling i samhället. Det betyder också att statistik behöver börja inhämtas för att därigenom ha riktvärden att mäta utvecklingen mot. En annan nytta som bör lyftas fram är effekten av ökad gemenskap. I flera av de projekt som genomförts nämns just betydelsen av att ha en fråga att samlas kring och engagera sig i som något oväntat positivt. Ett omvänt resonemang till den långsiktiga samhällsnytta är den förlorade nyttan som hushåll, företag och organisationer skulle få om de inte hade tillgång till en bredbandsanslutning. ligger då en samhällskostnad i att inte låta alla få tillgång till bredband och digitaliseringens möjligheter, vilket är en samhällskostnad som blir högre ju större differensen blir. Kostnad uppstår genom ett omvänt resonemang, dvs. att delar av landsbygden inte ges samma förutsättningar för tillväxt, demokrati, tillgång till e-hälsa, utbildning m.m. Kostnaden uppstår antingen genom att två system måste hanteras eller att vissa inte har bredbandstillgång/brist- fällig kvalitet på anslutningen. Sannolikt skulle den största konsekvensen uppstå i offentlig verksamhet då en del av medborgarna skulle få problem att nås av e-hälsa, e-utbildning, e-förvaltning. Frågan blir därmed om projekt/initiativ hade genomförts utan stöden? Det finns exempel på projekt som genomförts utan stöd även i områden där marknaden inte sköter det, men bör ses som undantag. Stöden är utformade för fiber och generellt gäller att många av de här projekten inte skulle ha fått fiberanslutning. Av de utbyggnadsprojekt som vi bedömt i denna studie och tidigare är den samlade bedömningen att byanätens lokala områdesnät skulle få ha byggts, medan vissa av de ortssammanbindande näten. Däremot är det uppenbart att de ortssammanbindande näten aldrig skulle kunna finansieras av slutkunderna då kostnaden skulle bli alltför hög. Som nämndes ovan är det emellertid endast av hushåll och arbetsställen i landsbygd som har tillgång till fiber , till skillnad från tätort och småort som nästan når tillgång till fiber. 8.3 Direkt nytta genom att få fiberanslutning Som vi nämnt tidigare är det en liten andel av beviljade projekt som också är avslutade. Även om stöden har omfattat perioden – 2012, är de flesta projekten fortfarande pågående. Utifrån den här studien gör vi bedömningen att det är den kortsiktiga och direkta nyttan av stöden som är den mest betydelsefulla att mäta . Det är värdet på den investeringen som gör det möjligt att tillgodogöra sig de två ovan nämnda. Den direkta nyttan i projekten kan i sin tur delas in i olika typer; intäkter återförda till samhället genom inköp av arbetsinsatser, oavlönade arbetsinsatser, att hushåll och arbetsställen nås av en fiberanslutning och att de är beredda att betala för den, att de genom fiberanslutningen får tillgång till tjänsteleverantörer och därigenom internetanslutning. Vi har därför avgränsat oss till att värdera dessa typer. Vi vet också att stöden medfört ett antal kvalitativa, och för många oväntade positiva effekter som ökad gemenskap i projektområden och en ökad tilltro till landsbygdens framtida utvecklingspotential. 8.4 Faktorer och antaganden för att mäta nyttan För att mäta nyttan med stöden har vi valt att göra bedömningen utifrån ett antal antaganden. Dessa antaganden är främst baserade på den information som A-focus har inhämtat under studien, men även delvis på information från tidigare genomförda studier. Den stora kostnaden för att anlägga fiberbaserad infrastruktur är det fysiska anläggningsarbetet i marken, dvs. schaktning/grävning och återställning av mark. Enligt de uppgifter vi inhämtat i den här studien så gör vi följande antaganden: av projektens finansering går till inköp av anläggningsarbete, resterande går till administration, planering, inhämtning av anbud/offerter m.m. Av dessa är inköp av material och utrustning. Det betyder att cirka 65–av stöden går tillbaka till näringslivet i form av intäkter, genom inköp av arbetsinsatser. I lokalt drivna projekt, dvs. projekt drivna av byanätsföreningar, tillkommer av ideellt arbete, per anslutning. Av dessa är förberedande arbetet inför schaktning och administration. Anslutningsgraden i lokalt drivna projekt varierar mellan , vi utgår från i genomsnitt. Anslutningsgraden i centralt drivna projekt varierar mellan , vi utgår från i genomsnitt. Anslutningsavgiften är antagen till per anslutning Vår bedömning är att ett byanätsprojekt omfattar i genomsnitt 90 anslutningar per byanätsprojekt. Beviljade projekt är 391 st, vilket enligt vår bedömning ger cirka 35 000 anslutningar. Fördelningen mellan lokalt drivna och centralt drivna projekt antas vara 50/50. Priset för ideellt arbete varierar geografiskt och beroende på typ av arbete. Vi har använt en schablon på per nedlagd timme. Som nämnts ovan, tillkommer av ideellt arbete, per anslutning i lokalt drivna projekt. förberedande arbete inför schaktning och administration. Beviljade projekt och beviljat stöd Då nyttan med stöden ska sättas i relation till kostnaderna för perioden –2012 har vi valt att utgå från beviljade medel . Beviljade medel uppgår till 1–1, Utifrån ovanstående antaganden har vi gjort en förenklad bild av verkligheten och uppskattat vad den kortsiktiga nyttan är värd i pengar. Liksom för kommersiella projekt anlitas i de allra flesta fall professionella entreprenörer, lokala eller nationella, för stora delar av anläggningsarbetet. Enligt de uppgifter vi inhämtat från pro- jekten går av stöden tillbaka till näringslivet i form av intäkter för arbetsinsatser, vilket ger. 1–1,1 miljard x 0,65–0,70 = 650– Vi antar således att cirka 650–av de stödmedel som staten beviljat, bidrar till intäkter för lokala och nationella entreprenörer och hantverkare. Förutom inköp av tjänster finns det ett inslag av ideellt arbete även i anläggningsarbetet. Detta ideella arbete sker vanligtvis i lokalt drivna projekt, dvs. byanätsprojekt.4 Den ideella insatsen i anläggningsarbetet består i att förbereda för schaktning såsom rensning av diken och områden samt märkning m.m. Vår uppskattning är att de beviljade medlen i lokalt drivna projekt omfattar cirka 17 500 anslutningar, och att av 20 timmars ideellt arbete är anläggningsarbete, vilket ger 17 500 anslutningar x 0,60 x x /timme = Vi antar således att tillkommer genom ideellt arbete för anläggningsarbetet. Det betyder att anläggningsarbetet omfattar totalt 690–. 8.5.2 Anslutningsgraden och anslutningsintäkter En viktig intäktskälla i projekten är den anslutningsavgift som hushåll och företag bidrar med. Anslutningsavgiften motsvarar den betalningsvilja som finns för den nytta som anslutningen upplevs ha. Vi har antagit att de beviljade projekten omfattar 35 000 anslutningar, med en genomsnittlig anslutningsavgift på . Den förväntade intäkten per anslutning blir således: 35 000 anslutningar x /anslutning = 4 I föreningarna ingår ofta en överenskommelse om att medlemmarna ska bidra med 3 dagars ideellt arbete. För att genomföra de stödfinansierade bredbandsprojekten har ett betydande ideellt arbete utförts, dvs. Förutom den ideella insatsen i anläggningsarbetet består den av: Projektstart: Informationsmöten, infrastrukturplanering, ansökningsförfaranden, kontakter med kommunen/län/regioner, utformning av budget, bildande av organisationsform m.m. Kund/säljbearbetning: Marknadsföringsåtgärder gentemot hushåll och personer i området, marknadsföringsåtgärder och kontakter gentemot ledningsägare och bredbandsoperatörer. Även detta ideella arbete utförs främst i de lokalt drivna projekten och enligt de uppgifter vi fått omfattar det minst per anslutning. 17 500 anslutningar x 0,4 x x /timme = Vi antar således att ytterligare tillkommer genom ideellt arbete.