sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Jag anser att den som har detta finansiella ansvar också ska vara den som beslutar om vilka kurser och vilken omfattning av dessa finan- sieringen ska avse. Ett sådant beslut offentliggjort av kommunen kommer vara underlag för utbildningsanordnarnas bedömningar om etablering. Beslutet kommer vidare kommunicera till den enskilde medborgaren vilka resurser hen har rätt och möjlighet till avseende komvux. Förslag: Kommunen ska ansvara för beslut och offentliggö- rande rörande inriktning och omfattning av kommunens utbud av kurser inom komvux. I skollagen (2010:800) anges att hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbild- ning på gymnasial nivå som svarar mot efterfrågan och behov. Med en lagstiftning som så tydligt pekar ut kommunen som ansvarig för inriktningen av komvux ser jag ingen anledning att på annat sätt reglera tillgången av vare sig komvux på grundläggande eller gym- nasial nivå. Jag har tidigare tagit ställning för att kommunerna ska ansvara för finansieringen av komvux. Det är rimligt att den som finansierar utbildningsinsatserna också ska avgöra vilka dessa ska vara. Därför anser jag att kommunerna är bäst lämpade att ansvara för beslut om utbildningens inriktning och omfattning. Jag ser vare sig staten, utbildningsanordnarna eller någon annan part som ett alternativ till denna uppgift. Eftersom frågan om planering av utbildningsutbud och dess offentliggörande inte är aktuell inom sfi saknas motsvarande diskussion och ställningstagande i mitt förslag till valfrihetssystem för sfi. Kommunen behöver tydliggöra inriktningen och omfattningen av komvux. Kommunen måste därför fastställa och offent- liggöra inriktningen och omfattningen av sitt utbud av komvuxkur- ser. Utbildningsanordnarna behöver känna till detta eftersom det utgör en grund för deras etablering i kommunen. Även den enskilde behöver veta vilka resurser han eller hon har rätt och möj- lighet till. Det är vidare lämpligt att kommunen till detta offentlig- görande också tillhandahåller en prognos för utbudets inriktning och omfattning de kommande tre åren. Här igenom ges utbild- ningsanordnarna ytterligare underlag för beslut om eventuell eta- blering av skolenheter. Utifrån den lagstiftning som anger en rät- tighet för den enskilde att erhålla viss typ av vuxenutbildning, komvux på grundläggande nivå, och för vissa sökande även på gymnasial nivå, blir kommunen också skyldig att erbjuda utbild- ningen i egen regi om enskilda alternativ saknas. Kommunen ska i övrigt erbjuda komvux på gymnasial nivå, men bestämmer själv omfattning och inriktning. Här menar utredningen att det inte ska finnas något krav på kommunen att i egen regi driva utbildning som ingår i det av kommunen offentliggjorda utbudet och där ingen enskild utbildningsanordnare etablerat sig. Kommunen ska själv avgöra om den ska driva utbildningen i egen regi vid sådana till- fällen. Kommunens beslut om inriktning och omfattning fastställer gränserna för kommunens åtagande att erlägga ersättning för kom- vux, och tydliggör det kommunala utbudet inom komvux. Det är viktigt att kommunen använder flera olika metoder för insamling av underlag för dessa beslut. Det centrala är en efterfrågestyrning som grund för vilka kurser som ska erbjudas. I de möten kommu- nens studie- och yrkesvägledare har med såväl presumtiva som med aktiva elever skaffar sig vägledarna en bild av vilka förväntningar eleverna har på vilka utbildningar som bör erbjudas. Med den kun- skapen som grund kan planeringen av utbudet få en större träffsä- kerhet när det gäller frågan om vilka utbildningar som ska genom- föras i kommunerna samt hur resurserna ska fördelas och användas. Regeringen anger i förarbetena till skollagen2 att den individuella studieplanen är ett viktigt underlag för det analysarbete huvudmannen genomför i syfte att fastställa vilka utbildningar som ska genomföras samt i vilken form. Studieplanen bör därför spegla den enskildes behov, önskemål och förutsättningar. Denna information kan också utgöra underlag för beslut beträffande omfattning och inriktning av det utbildningsutbud som kommuner väljer att lägga till det som omfattas av rättighetslagstiftningen. Det är viktigt att studieplanen följs upp, utvärderas och revideras regelbundet. har samverkan mellan kommuner vad avser pla- nering av utbildningsutbud ökat. Inte minst har den statliga sats- ningen på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå inom komvux (yrkesvux) haft betydelse i detta sammanhang. Eftersom de funktionella regionerna fungerar som basen för arbetspendling fungerar de också i allt större omfattning för pendling till efterfrå- gade utbildningar inom kommunernas vuxenutbildning. För att medborgarna ska kunna få tillgång till ett så stort urval av utbild- ningar som möjligt är det av vikt att kommunerna gemensamt tar fram underlag för regionens behov av vuxenutbildning samt analy- serar och diskuterar framtidsstrategier för dessa. 2009/10:165. Det är viktigt att slå fast att ett utbildningsutbud självfallet kan kompletteras då behov hos enskilda medborgare inte alltid möts av det utbud kommunen eller regionen planerat. Förslag: Skollagen (2010:800) ändras så att hemkommunen ansvarar för att elever inom komvux ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Hemkommunen ska utifrån den enskildes behov och förutsättningar ge vägledning vid valet av enskild utbild- ningsanordnare. ska ges i uppdrag att upprätta en nationell databas med information om enskilda utbildningsan- ordnare som har godkänts som huvudmän för komvux. I kapitel 9 föreslår utredningen att de utbildningsanordnare som blir godkända att bedriva utbildning i valfrihetssystemet också ska ha status som huvudmän för utbildningen. För att så långt möjligt stärka oberoendet i vägledningsinsatserna behöver ansvaret för vägledningen ligga på annan än huvudmannen. Mot denna bakgrund föreslår jag, i enlighet med mitt förslag till valfrihetssystem för sfi, att det i stället för huvudmannen ska vara kommunen som ansvarar för att erbjuda vägledningsinsatserna. Eleverna ska när som helst kunna återkomma till kommunens mottagningsfunktion för att få en oberoende vägledning inför nya uppkomna valsituationer. I enlighet med mitt förslag till valfrihetssystem för sfi föreslår jag att hemkommunen vid valet av utbildningsanordnare ska ge den enskilde vägledning utifrån dennes behov och förutsättningar. Mot samma bakgrund föreslår jag att Skolinspektionen ges i uppdrag att upprätta en nationell databas med information om enskilda utbild- ningsanordnare som har godkänts som huvudmän för komvux. Förslag: Elevens hemkommun ansvarar för att en individuell studieplan upprättas, följs upp och vid behov revideras i allt som rör elevens övergripande planering av studierna. Huvudmannens rektor ansvarar för att den individuella studieplanen kontinuer- ligt följs upp och vid behov revideras i allt som rör utbild- ningens genomförande. Innehållet i den individuella studieplanen för komvux ska utökas. Planen ska förutom uppgifter om den enskildes utbild- ningsmål och planerad omfattning av studierna även innehålla information som är av betydelse för planeringen av studierna, elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven för den eller de kurser eleven deltar i samt hur utbildningen anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Vidare ska skälen för avbrott, utbildningens upphörande och byte av enskild utbild- ningsanordnare anges i den individuella studieplanen. Vid avbrott i utbildningen ska det även framgå om avbrottet skett med huvudmannens samtycke. Om utbildningen upphör på grund av otillräcklig progression eller avbryts, ska huvudmannen förvara den individuella studie- planen från den dag då utbildningen upphörde eller avbröts. En person ska kunna få en kopia av sin individuella studie- plan av den huvudman som senast bedrev personens utbildning, även om det är en enskild utbildningsanordnare. Det ska vara möjligt som huvudmannen är skyldig att förvara den individuella studieplanen, dvs. Bedömning: bör meddela föreskrifter om den individuella studieplanen för komvux. Mot bakgrund av mitt förslag till valfrihetssystem för sfi (se avsnitt 10.1.5) föreslår jag att hemkommunen ska ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev i komvux. För kommunens del kommer upprättandet således att ske i mot- tagningsfunktionen, som kan vara organiserad på olika sätt. Rektorn hos den enskilda utbildningsanordnare som eleven har valt ska ansvara för att den individuella studieplanen kontinuerligt följs upp och vid behov revideras. För att den individuella studieplanen ska kunna fungera som ett levande dokument anser jag att den bör vara digital. Mot samma bakgrund (se avsnitt 10.1.5) föreslår jag att inne- hållet i den individuella studieplanen för komvux ska utökas. Pla- nen ska inte endast innehålla uppgifter om den enskildes utbild- ningsmål och planerad omfattning av studierna, utan även uppgifter som är av betydelse för planeringen av studierna, om elevens kun- skapsutveckling i förhållande till kunskapskraven för den eller de kurser som eleven deltar i samt om hur utbildningen anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Vid avbrott, utbildningens upp- hörande på grund av otillräcklig progression samt byte av utbild- ningsanordnare ska skälen för detta dokumenteras i den individu- ella studieplanen. Vidare föreslår jag i enlighet med mitt förslag till valfrihetssy- stem för sfi (se avsnitt 10.1.5) att en person ska ha möjlighet att få en kopia av sin individuella studieplan av den huvudman som senast bedrev personens utbildning, även om det är en enskild utbild- ningsanordnare. Möjligheten ska gälla som huvud- mannen är skyldig att förvara den individuella studieplanen. Förslag: Hemkommunen ska se till att en sökande kan välja en utbildningsanordnare efter att den sökande tagits emot till utbildningen. Utbildningsanordnaren kan vara antingen hemkommunen eller en enskild utbildningsanordnare som är godkänd som huvudman för komvux. Om den sökande väljer en enskild utbildningsanordnare, ska hemkommunen skyndsamt informera utbildningsanordnaren om valet. Beslut om mottagning kan överklagas till . Förslag: Hemkommunen beslutar om den sökande ska tas emot till utbildning på gymnasial nivå. Mottagningsbeslutet avgör om den sökande är behörig, den sökta utbildningen ingår i kommunens utbildningsutbud och om kommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Om antalet platser är färre än antalet sökande får ett urval göras. För sökande som har rätt att delta i sökt utbildning ska kommunen alltid svara för kostnaderna. Hemkommunen ska se till att en sökande kan välja utbild- ningsanordnare efter att den sökande tagits emot till utbildningen. Åtagande att svara för kostnaderna ska också lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning som ligger utanför det offentliggjorda utbildningsutbudet. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. Om den sökande väljer en enskild utbildningsanordnare, ska hemkommunen skyndsamt informera utbildningsanordnaren om valet. Om en ansökan avser en utbildning som anordnas av ett lands- ting ska nuvarande bestämmelser om mottagning och antagning gälla även i fortsättningen. Beslut om mottagning kan överklagas till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval bland sökande. Bedömning: Kommunens mottagningsfunktion bör vara skild från den verksamhet som ansvarar för utförandet av kommunens egen komvux-verksamhet. Den nya strukturen för gymnasieskolans yrkesprogram innebär bl.a. att utrymmet för karaktärs- och yrkesämnen har ökat för att bättre förbereda eleverna för yrkeslivet. Regeringen anger i förar- betena3 till skollagen att elever på yrkesprogram ska garanteras möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet inom 2009/10:165. ramen för sin gymnasieutbildning genom aktiva val eller garanteras en rätt att senare inom komvux göra detta. Som ett komplement infördes därför i skollagen en rätt för elever med yrkesexamen, som saknar grundläggande behörighet för högskolestudier, att läsa in den behörigheten i komvux. En person har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han är bosatt i landet samt saknar sådana kun- skaper som normalt uppnås i . I kommunens beslutsprocess ingår bl.a. behörighetsbedömning, studie- och yrkesvägledning inklusive upprättande av den individu- ella studieplanen samt vägledning inför valet av utbildningsanord- nare. Det är viktigt att dessa moment inte oskäligt fördröjs, eftersom det även skulle innebära en fördröjning av elevens möjlig- het att påbörja komvux. Jag föreslår därför att hemkommunen ska se till att den sökande kan välja en utbildningsanordnare möjligt efter det att den sökande tagits emot till utbildningen. Utbildnings- anordnare kan vara antingen hemkommunen som huvudman eller en enskild utbildningsanordnare som är godkänd som huvudman för komvux. För sökande till kurser på grundläggande nivå där den sökande bedöms ha rätt till utbildning ska kommunen fatta ett mottag- ningsbeslut vilket också innebär ett åtagande att svara för kostna- derna. Även för sökande som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men som inte uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier ska kommunen alltid åta sig att svara för kost- naderna. Dessa sökande har rätt att delta i gymnasiala kurser i syfte att uppnå en sådan behörighet. Med hänsyn till det stora antalet kurser på gymnasial nivå skiljer sig mina ställningstaganden avseende den kommunala beslutspro- cessen från vad jag föreslår för sfi och grundläggande nivå. Nytt blir att kommunen behöver avgöra om de sökta kurserna ingår i det av kommunen offentliggjorda utbildningsutbudet och uti- från det avgöra om man åtar sig att svara för kostnaderna för de sökta kurserna. I kommunens beslut om mottagande inkluderas således en bedömning av den sökandes behörighet samt ett åta- gande att svara för utbildningskostnaderna. En kommuns åtagande att svara för kostnaderna ska gälla även om den sökande därefter byter hemkommun. Om antalet sökande till utbildning på gym- nasial nivå överstiger den planerade dimensioneringen får kommu- nen genomföra en urvalsprövning som ska utgå från 3 kap. 7§ i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. I avsnitt 13.3.1 redogör utredningen för att utbildningsutbudet kan kompletteras då behov hos enskilda medborgare inte alltid möts av det utbud kommunen eller regionen planerat. Vid sådana tillfällen ska kommunen åta sig att svara för kostnaderna om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning som ligger utanför det offentliggjorda utbildningsutbudet. Eftersom en kommun inte kan fatta ett mottagningsbeslut för en utbildning som anordnas av en landstingskommun ska nuva- rande bestämmelser om mottagning och antagning gälla även i fort- sättningen för ansökan till en sådan utbildning. Om en sökande väljer en enskild utbildningsanordnare ska anordnaren snabbt informeras om detta. Att så sker är viktig för att denne ska kunna förbereda sig inför elevens utbildningsstart. Jag föreslår därför att hemkommunen, efter att ha fattat ett mottag- ningsbeslut, skyndsamt ska sända ansökan samt sitt beslut vidare till den valda utbildningsanordnaren. Beslut om mottagning kan överklagas till Skolväsendets över- klagandenämnd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval bland sökande. Varje kommun bestämmer själv hur mottagandet av komvux- elever ska organiseras. Utredningen anser dock att mottagnings- funktionen bör vara skild från den verksamhet i kommunen som ansvarar för utförandet av kommunens komvux-verksamhet. En sådan uppdelning är viktig för att tillförsäkra objektivitet och neutralitet i ett system där kommunens egen utförarverksamhet konkurrerar med enskilda utbildningsanordnare som har godkänts som huvudmän för komvux. 13.3.5Utbildning med kommunen som huvudman Förslag: Bestämmelserna i 20 kap. 3 § skollagen (2010:800) ändras. Den nya lydelsen ska ange att kommunerna får tillhan- dahålla vuxenutbildning. I enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.4 föreslår jag att skollagens krav att kommunerna ska tillhandahålla komvux ändras. I skollagen ska anges att kommunerna får tillhandahålla komvux. Förändringen innebär att det fortsatt ska vara möjligt för kommunerna att bedriva verksamhet som huvudman som alternativ till enskilda huvudmän i valfrihetssystemet i den egna kommunen. Det är kommunen som själv fattar beslut om i vilka situationer den ska bedriva utbildning som huvudman. Om det i kommu- nen eller på rimligt avstånd i annan kommun inte finns någon enskild utbildningsanordnare som godkänts som huvudman för utbildningen måste dock kommunen fortsatt tillhandahålla utbild- ningen. Vad som ska anses vara rimligt avstånd måste avgöras från fall till fall. Det kan bl.a. bero på geografiska förhållanden och till- gången till kommunikationsmedel. De kurser som kommunen kan behöva erbjuda som huvudman är på gymnasial nivå svenska 2 och 3, svenska som andraspråk 2 och 3 samt engelska 3. Samma krav på kommunerna kan komma att gälla för de tolv nationella kurserna på grundläggande nivå. erbjöd cirka 200 kommuner kurserna svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhälls- kunskap och svenska på grundläggande nivå, övriga sju kurser erbjöds av 40 kommuner eller färre4. Förslag: Den huvudman som anordnar komvux på grundläg- gande nivå ska anta samtliga sökande som har valt att studera hos utbildningsanordnaren och som hemkommunen tagit emot till utbildningen. 4 , Elever och studieresultat i komvux 2012, tabell 5. Förslag: Den huvudman som anordnar komvux på gymnasial nivå beslutar om en sökande som hemkommunen tagit emot ska antas till utbildningen. Detta gäller inte en sökande som avses i 20 kap. 19 § skollagen (2010:800). Om det inte finns plats för samtliga sökande ska utbildnings- anordnaren göra ett urval bland de sökande. Bland sökande som har rätt att delta i sökt utbildning får inget urval göras. Huvudmannen behöver inte genomföra någon antagning om den på grund av för få sökande beslutar att inte starta den aktu- ella utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. Eftersom rättighetslagstiftningens innebörd skiljer sig åt mellan sfi och komvux, skiljer sig också mina förslag i detta avsnitt från mina förslag när det gäller ett valfrihetssystem för sfi. Beslut om antag- ning till utbildningen fattas av utbildningsanordnaren. En utbild- ningsanordnare ska vara skyldig att anta en sökande till komvux på grundläggande nivå som hemkommunen tagit emot till utbild- ningen. För gymnasial nivå beslutar utbildningsanordnaren om en sökande som hemkommunen tagit emot ska antas till utbildningen. Ett undantag från denna princip gäller för sökande med rätt till utbildningen enligt 20 kap. 19 § skollagen. Om det finns fler sökande än antalet utbildningsplatser ska ett urval göras. Ett sådant urval ska utgå från 3 kap. 7 § förordning (2011:1108) om vuxenut- bildning. Bland sökande som har rätt att delta i sökt utbildning får inget urval göras. Utbildningsanordnaren behöver inte genomföra någon antagning om den på grund av för få sökande beslutar att inte starta den aktuella utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval bland mottagna sökande. 13.4Omval och utbildningens upphörande I ett valfrihetssystem bör det vara möjligt att göra om valet av utbildningsanordnare. Om eleven inte är nöjd med kvalitet, upp- lägg, individanpassning eller annat så ska det finnas en möjlighet att byta utbildningsanordnare utan att eleven ska behöva redogöra för skälen till detta. Enligt dagens regelverk har den som har antagits till en kurs i komvux rätt att fullfölja kursen. Ett undantag från denna regel är att utbildningen på kursen kan upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den huvudman som har eleven i sin utbildning bör enligt utredningen vara den som är bäst lämpad att avgöra om hen har tillfredsställande progression i sin språk- utveckling eller inte. Förslagen i detta avsnitt är i enlighet med förslagen i avsnitt 11.1 och 11.2. 13.4.1Omval till annan utbildningsanordnare Bedömning: En elev har rätt att göra omval av utbildningsan- ordnare när som helst . Jag menar att en elev ska ha rätt att göra omval av utbildningsan- ordnare när som helst . En sådan rätt kräver, i likhet med vad som gäller rätten att byta fristående skola, ingen reglering. 13.4.2Utbildningens upphörande på grund av otillräcklig progression Förslag: En enskild utbildningsanordnare som har godkänts som huvudman för komvux ska få besluta att utbildningen på en kurs ska upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodo- göra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Huvudmannen ska till elevens hemkommun rappor- tera om utbildningens upphörande på grund av att eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den huvudman som har fattat beslutet om utbildningens upphörande på grundläggande nivå, ska även få besluta om det finns särskilda skäl för att en elev på nytt ska beredas sådan utbildning som upphört. Samma huvudman som har fattat beslutet om utbildningens upphörande på gymnasial nivå, ska även få besluta om det finns särskilda skäl för att en elev på nytt får beredas sådan utbildning som upphört. Huvudmannens beslut om att en elev på nytt ska beredas sådan utbildning som upphört ska meddelas elevens hemkommun. I de fall huvudmannen inte längre bedriver utbildning är det hemkommunen som gör en förnyad prövning av elevens rätt till komvux. En enskild utbildningsanordnares beslut om att utbildningen ska upphöra på grund av otillräcklig progression och beslut om det finns särskilda skäl för att på nytt bereda eleven sådan utbildning som upphört ska få överklagas hos . Bedömning: I de fall eleven flyttar till annan kommun är det den nya hemkommunen som gör en förnyad prövning av ele- vens behörighet till utbildning. bör ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd som vägleder huvudmännen vid deras bedömning av om en elev har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller gör tillfredsställande framsteg i sin kunskapsutveckling. Jag föreslår att en enskild utbildningsanordnare som har godkänts som huvudman för komvux ska kunna besluta om utbildningens upphörande på grund av att eleven saknar förutsättningar att tillgo- dogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande fram- steg. Om den huvudman som fattade beslutet om utbildningens upphörande anser att det finns särskilda skäl ska eleven på nytt beredas sådan utbildning. Samma bestämmelser kommer därmed att gälla för enskilda som för kommuner som bedriver komvux i egen regi, dvs. samma regler oavsett huvudman. Enskilda utbildningsanordnares beslut om utbildningens upphö- rande och beslut om det finns särskilda skäl att på nytt beredas utbildningen ska få överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. Därmed kommer samma rätt till överklagande gälla för enskildas beslut som för kommunens beslut. För att stödja huvudmännen i deras bedömning av om en elev har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller gör till- fredsställande framsteg i sin kunskapsutveckling bör ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd om hur en sådan bedömning bör göras.