sou · H1B34 · 2013-02-08 00:00:00 — har föreslagit att uppgiften att över- pröva beslut i tillståndsärenden enligt 9 kap. 15 § ska flyttas från regeringen till allmän förvaltningsdomstol (SOU 2010:90 s. 250 och 623 f). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bolagsverkets beslut i tillståndsärenden enligt 2 kap. 1 § tredje stycket, 8 kap. 9 §, 8 kap. 30 § eller 8 kap. 37 § andra stycket som har meddelats före ikraftträdandet överklagas till regeringen enligt äldre bestämmelser. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 7.3. De innebär att Bolags- verkets beslut i fråga om dispens från de aktuella kraven överklagas till regeringen om beslutet har meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Var och en får på annat sätt än genom ljudupptagning framställa sådana exemplar av offentliggjorda litterära och musikaliska verk samt av offentliggjorda alster av bildkonst, som personer med funk- tionsnedsättning hinder behöver för att kunna ta del av verken. Exemplaren får också spridas till dessa personer. De bibliotek och organisationer som Patent- och registrerings- verket beslutar i enskilda fall får även 1.överföra exemplar av de verk som avses i första stycket till personer med funktionshinder som behöver exemplaren för att kunna ta del av verken, 2.genom ljudupptagning framställa sådana exemplar av offent- liggjorda litterära verk som personer med funktionshinder behöver för att kunna ta del av verken, samt sprida och överföra ljudupp- tagningarna till dessa personer, och 3.framställa sådana exemplar av verk som sänds ut i ljudradio eller television och av filmverk som döva eller hörselskadade be- höver för att kunna ta del av verken, samt sprida och överföra exemplar av verken till dessa personer Framställning av exemplar, spridning av exemplar och överföring till allmänheten av exemplar med stöd av denna paragraf får inte ske Exemplaren får inte heller användas för andra ända- mål än som avses i paragrafen. När bibliotek och organisationer sprider exemplar eller överför exemplar av verk till personer med funktionshinder på ett sådant sätt att dessa personer får behålla ett exemplar av verket, har upp- hovsmannen rätt till ersättning. Detsamma gäller om någon med stöd av första stycket andra meningen överlåter fler än några få exemplar till personer med funktionshinder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för ansökningar enligt andra stycket. Paragrafen har behandlats i avsnitt 3.9. Ändringarna innebär att tillståndsgivningen enligt andra stycket har flyttats från regeringen till . Patent- och registreringsverkets beslut överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, se 22 a § förvalt- ningslagen. Det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kam- marrätten. Av femte stycket, som är nytt, framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för ansökningar enligt andra stycket. Närmare bestäm- melser om vad en ansökan ska innehålla och om ansökningsavgift finns i förordningen (2013:000) om prövning av ärenden om till- stånd att framställa talböcker m.m. Paragrafen har ändrats språkligt på så sätt att funktionshinder har ersatts med funktionsnedsättning som har samma innebörd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller om en ansökan om tillstånd har kommit in till regeringen före ikraftträdandet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har behandlats i av- snitt 7.4. De innebär att tillståndsansökningar som har kommit in till regeringen före ikraftträdandet ska fortsätta att handläggas där enligt äldre bestämmelser. En utredning ska redovisa konsekvenserna av sina förslag. De när- mare bestämmelserna finns i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Om utredningen föreslår nya eller ändrade regler ska konsekvensutredningen innehålla de uppgifter som framgår av 6– 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. Av direktiven framgår att vissa konsekvenser särskilt ska be- lysas. Det är fråga om ekonomiska konsekvenser för företag och enskilda samt för det allmänna. Utredningen ska bedöma förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader. Om förslagen kan förväntas leda till intäktsminskningar eller kostnadsökningar för det allmänna ska utredningen föreslå hur dessa ska finansieras. Utredningens övergripande uppdrag är, som redovisats, att ana- lysera och ta ställning till om vissa krav på tillstånd från regeringen på det upphovsrättsliga området helt eller delvis kan avskaffas. Om utredningen kommer fram till att det i något eller några fall fort- farande finns behov av tillstånd ska ärendena flyttas från regeringen till en eller flera myndigheter eftersom de inte kräver politiska ställ- ningstaganden. Utredningen ska i anslutning till detta ta ställning till om tillståndsbesluten ska kunna överklagas. Vissa beslut om medling på upphovsrättsområdet ska också flyttas från regeringen till en myndighet. I uppdraget ingår att överväga om det finns an- ledning att precisera förutsättningarna för tillstånd och för medling samt om det i vissa fall behövs ytterligare kontrollmöjligheter. Ut- redningen ska slutligen föreslå att överprövningen av vissa associa- tionsrättsliga dispensärenden flyttas från regeringen till allmän för- I uppdraget ingår att analysera vilka de materiella kriterierna för dispens bör vara. Vilka konsekvenser får förslagen? I det följande redovisas de konsekvenser som utredningen bedömer att förslagen kommer att innebära. De redovisas tematiskt utifrån varje ämnesområde. När det gäller beskrivningen av problemen och vad utredningen vill uppnå hänvisas till kapitel 3–6. En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande finns i kapitel 7. Utöver vad som anges i det följande medför förslagen inte några ökade kostnader för det allmänna, företag eller andra enskilda. Förslagen bedöms i övrigt inte medföra några av de kon- sekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen. Förslagen stäm- mer överens med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 9.2Förfoganden till förmån för personer med funktionsnedsättning Bedömning: Den kostnadsökning som uppkommer hos täcks genom avgifter. Förslagen medför i övrigt inte några ökade kostnader för det allmänna, företag eller andra enskilda. krävs tillstånd från regeringen för att bibliotek och organisa- tioner ska få förfoga över skyddade verk till förmån för personer med funktionshinder på de sätt som anges i 17 § andra stycket URL. Utredningen föreslår att tillståndskravet avskaffas och ersätts med en anmälningsskyldighet, se avsnitt 3.8.1 och 3.8.4. Anmälnings- skyldigheten ska omfatta samma situationer som det nuvarande tillståndskravet. ska föra register över anmälningarna. Uppgifterna i registret ska användas för att fördela det kulturpolitiska stöd som staten anslår till författare och över- sättare för att deras verk används med stöd av bestämmelsen (s.k. talboksersättning). Biblioteken och organisationerna behöver inte anmäla sig mer än en gång. Enligt nuvarande regler ska den som förfogar över skyddade verk med stöd av 17 § andra stycket URL i vissa fall underrätta upp- hovsmannen, förse exemplaren med bibliografisk information och upprätta ett register. Bestämmelser om detta finns i 3 § första stycket upphovsrättsförordningen. Kraven är inte sanktionerade. Utredningen föreslår att föreskrifterna tas in i URL och görs till förutsättningar för att inskränkningen ska vara tillämplig, se av- snitt 3.8.2. Därmed sanktioneras de befintliga kraven. Kraven ska gälla i färre situationer än . Det följer av det undantag som utredningen föreslår ska införas. Kraven ska nämligen inte gälla den framställning eller överföring som är ett led i att en person med funktionsnedsättning får ta del av verk från Myndigheten för till- gängliga medier, se avsnitt 3.8.3. Bibliotek och organisationer som redan har fått tillstånd påver- kas inte av förslaget, se avsnitt 7.1. De får fortsätta att förfoga över skyddade verk och prestationer i enlighet med tillståndet och inom den ram som bestämmelsen i den äldre lydelsen tillåter. De behöver inte heller anmäla sig till . 9.2.1Konsekvenser för det allmänna Kostnaden för handläggning i minskar något Förslaget att avskaffa kravet på tillstånd från regeringen innebär att kostnad för ärendehandläggning minskar något. Det rör sig, som redovisats, om cirka 200 ärenden . Enligt upp- gift från kan handläggningstiden per ärende uppskattas till sammanlagt för handläggaren och admini- strativ personal. Detta inkluderar administrativa arbetsuppgifter som bl.a. hanteringen av remisser och expediering av beslut. Huvud- mannens granskning och handläggningen hos rättschefen och hos ministern tar sammanlagt per ärende, se av- snitt 3.5.3. I fråga om handläggare och administrativ personal rör det sig alltså, trots att det är många ärenden, bara om en knapp vecka eller cirka . För andra befattningshavare är tids- besparingen ännu mindre. De ekonomiska effekterna för kan således förväntas vara begränsade. Kostnadsökningen hos PRV bör finansieras genom avgifter Förslaget att ersätta tillståndsprövningen med en anmälningsskyl- dighet leder till ökade kostnader hos . Där uppkommer kostnader för att skapa, utveckla och underhålla registret samt kostnader för bl.a. handläggning, arkiv och expediering av bevis om registrering. Mot bakgrund av den tid det tar att handlägga ett tillståndsärende kan handläggningstiden för att regi- strera en anmälan beräknas till halva eller cirka fem minu- ter. Patent- och registreringsverkets verksamhet är avgiftsfinansierad. De ökade kostnaderna för beräknas kunna täckas genom att den som anmäler sig till registret ska betala en avgift. Det är rimligt att anta att antalet anmälningar på kort och medel- lång sikt kommer att motsvara antalet ansökningar om tillstånd eftersom den föreslagna anmälningsplikten har samma omfattning som det nuvarande tillståndskravet. Det kan då antas att registre- ringen av ärendena tar eller knappt hälften av en arbetsvecka för handläggare och administrativ personal. På kan antalet anmälningsärenden möjligen minska något eftersom man inte är skyldig att anmäla sig mer än en gång. Om medellönen för en handläggare antas vara kan den direkta lönekostnaden för att registrera ungefär 200 anmälningar uppskattas till (dvs. x 1,32 i lönekostnadspåslag dividerat med dividerat med två för att få fram kostnaden för en halv arbetsvecka). Det måste dock betonas att beräkningen är osäker, bl.a. i fråga om antalet ärenden. Kostnaden för talboksersättning påverkas inte Frågan om hur många verk som används med stöd av inskränk- ningen hänger nära samman med den allmänna utvecklingen på tal- boksområdet. Förslaget att avskaffa tillståndskravet innebär enligt utredningens mening inte att inskränkningen utvidgas. Det leder i sig inte heller till att fler verk används med stöd av inskränkningen. Att avskaffa tillståndskravet bör därför inte innebära att kostnaden för talboksersättning ökar. Kommunernas och landstingens kostnader ökar inte Regeringen tar inte ut någon avgift för att handlägga till- ståndsärendena. Förslaget innebär därför att en mindre kostnad förs över från staten till dem som ansöker om tillstånd men som enligt förslaget i stället ska anmäla sig till Patent- och registrerings- verket. Som framgått tidigare görs många ansökningar av offentliga bibliotek och organisationer som t.ex. folkbibliotek och skolbiblio- tek vid kommunala skolor, se avsnitt 3.5.3. Det kan också före- komma enstaka ansökningar från bibliotek som drivs av lands- tingen, exempelvis sjukhusbibliotek. För dem kommer förslaget att innebära en marginell merkostnad, främst för avgiften. Det saknas uppgifter om hur många av de cirka 200 tillståndsansök- ningarna som görs av bibliotek som drivs i regi. Även om alla anmälningar skulle göras av kommunala bibliotek – vilket inte kommer att vara fallet – skulle ökningen av kommunsektorns samlade kostnader inte bli större än något eller några beroende på bl.a. antal ärenden och avgiftens storlek. För varje bibliotek blir det fråga om en uppskattad kostnadsökning motsvarande något eller några . Den vägs upp av den administrativa förenkling som det innebär att tillståndskravet avskaffas. Till detta ska läggas den administrativa förenkling som det inne- bär att kraven på att underrätta upphovsmannen, upprätta register och förse exemplar med bibliografisk information ska gälla i färre situationer än . Det följer av det undantag som enligt 17 b § tredje stycket URL ska gälla för den framställning av exemplar eller överföring av verk som är ett led i att en person med funktions- nedsättning får ta del av verk från Myndigheten för tillgängliga medier. Eftersom många folkbibliotek och bibliotek vid kommunala skolor inte själva framställer några talböcker eller gör dem tillgäng- liga över internet innebär undantaget att många kommunala biblio- tek kommer att befrias från skyldigheten att följa kraven. Det är svårt att beräkna hur de administrativa kostnaderna för varje enskilt bibliotek påverkas av förslaget eftersom det bl.a. beror på antaganden om vilka förfoganden man vidtar och hur det tar att ansöka om tillstånd jämfört med att göra en anmälan. Dessa antaganden är i sig osäkra. Tiden det tar för varje enskilt biblio- tek att sköta administrationen kan på grund av förslaget, och då främst undantaget i 17 b § tredje stycket URL, uppskattas minska med cirka 10–. Om medellönen för en administra- tör antas vara kan den direkta lönekostnaden antas minska med cirka 2 500–(dvs. x 1,32 i lönekostnadspåslag dividerat med dividerat med två för att få fram kostnaden ). Kommunernas och landstingens kostnader bör således, trots att de påförs en avgift för anmälningarna till , minska något eller i vart fall inte öka. Ökad måltillströmning i domstolarna? Som redovisats föreslår utredningen att kraven i 3 § upphovsrätts- förordningen tas in i lagen och görs till förutsättning för att inskränkningen ska vara tillämplig. Det innebär att föreskrifterna sanktioneras. Den som exempelvis framställer en talbok men låter bli att underrätta upphovsmannen kan därmed drabbas av skade- stånd, straff och andra rättsföljder enligt 7 kap. URL. De föreslagna reglerna är inte nya. Biblioteken och organisationerna är skyldiga att följa föreskrifterna. Förslaget innebär att reglerna sank- tioneras. Det är förstås svårt att göra några säkra bedömningar av vilken effekt de nya reglerna kommer att få och om detta leder till fler mål i domstolarna. är upphovsrättsliga mål ganska ovanliga i domstolarna, se avsnitt 5.5.2. Det bör inte bli fråga om annat än en marginell ökning av antalet mål. Den kostnad som kan uppkomma för domstolarna som en följd av att reglerna sanktioneras får därför finansieras inom ramen för befintliga anslag. Detsamma gäller i fråga om eventuellt tillkommande ärenden hos polis och åklagare. 9.2.2Konsekvenser för företagen och andra enskilda Bedömningen av hur företagen påverkas ska till en början ske mot bakgrund av att de aktuella förfogandena inte får ske i förvärvs- syfte. Det blir därmed inte meningsfullt att tala om hur t.ex. före- tagens konkurrensförmåga i traditionell mening påverkas. De företag som påverkas av förslagen är främst de som driver fristående skolor. Det saknas uppgift om hur många av de cirka 200 tillståndsansökningarna som görs av skolbibliotek vid fri- stående skolor. Enligt uppgift från är det dock ganska vanligt att sådana bibliotek ansöker om tillstånd, se av- Skolbibliotek vid fristående skolor påverkas av förslaget på samma sätt som de kommunala biblioteken. Det innebär att de drabbas av en mindre kostnadsökning i form av avgiften för anmäl- ningarna. De behöver inte anmäla sig mer än en gång. får de – på samma sätt som de kommunala biblioteken – fördelen av administrativa förenklingar i form av att tillståndskravet avskaffas och skyldigheten att underrätta upphovsmannen m.m. begränsas. Konsekvenserna är svåra att beräkna. Per bibliotek kan kostnads- ökningen för anmälningsavgiften enligt samma beräkning som för de kommunala biblioteken uppskattas till någon eller några hundra- tals kronor beroende på avgiftens storlek. Den vägs upp av de admi- nistrativa förenklingar som det innebär att tillståndskravet avskaffas och att kraven på att underrätta upphovsmannen, upprätta register m.m. ska gälla i betydligt färre situationer än . Som redovisats är det svårt att med säkerhet beräkna hur de administrativa kostnaderna för varje enskilt bibliotek påverkas av förslaget eftersom det bl.a. beror på antaganden om tidsåtgång m.m. som i sig är osäkra. Tiden det tar för varje bibliotek att sköta administrationen kan främst på grund av undantaget i 17 b § tredje stycket URL antas minska med cirka 10–. Om medellönen för en administratör antas vara kan den direkta lönekostnaden antas minska med cirka 2 500– (dvs. x 1,32 i lönekostnadspåslag divi- derat med dividerat med två för att få fram kost- naden ). Företagens administrativa kostnader för biblio- tek vid fristående skolor bör således, trots att de påförs en anmäl- ningsavgift, minska något eller i vart fall inte öka. Effekterna bedöms inte ha någon negativ påverkan på företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Tillgången till talböcker kommer fortfarande att ske med stöd av en inskränkning i upphovsrätten. Enskilda personer som behöver talböcker påverkas inte av förslagen. 9.2.3Konsekvenserna av att inte införa någon anmälningsplikt Att inte genomföra någon förändring alls är inte aktuellt eftersom direktiven slår fast att ärendena inte längre ska handläggas av rege- ringen. Ett möjligt alternativ är dock att utforma reglerna så att det varken finns tillståndskrav eller anmälningsskyldighet. skulle då befrias från uppgiften att handlägga ansökningar om till- stånd och skulle inte behöva hand- lägga registreringsärenden. För främst kommunala bibliotek och bibliotek vid fristående skolor skulle ett sådant alternativ innebära en ytterligare administrativ lättnad och därmed något lägre admini- strativa kostnader. Som framgått ovan skulle detta medföra betydande problem med att fördela det kulturpolitiska stöd som staten anslår till författare och översättare enligt de principer som sker , se avsnitt 3.8.4. Ett sådant förslag skulle få långtgående ekonomiska konsekvenser för fördelningen av talboksersättning och – i förlängningen – de ekonomiska villkoren för hela talbokssektorn. Det är därför inte ett realistiskt alternativ. Fördelningen av talboksersättningen kräver i realiteten någon form av offentligrättslig reglering. En ordning där biblioteken och organisationerna ska anmäla sig till är då administrativt enklare, snabbare och totalt sett billigare än att ansöka om tillstånd hos regeringen. 9.2.4Förslaget saknar betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Förslaget att sanktionera föreskrifterna om att underrätta upphovs- mannen m.m. innebär att vissa åtgärder som inte varit krimi- naliserade nu blir det. Som redovisats väntas förslaget endast ha be- gränsade effekter för antalet brottmål i domstolarna och för kost- naderna för polis och åklagare. Utredningens förslag saknar betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. 9.3Framställning och spridning av exemplar inom arkiv och bibliotek Bedömning: Den kostnadsökning som kan uppkomma hos vissa offentliga arkiv och bibliotek ryms inom befintliga anslagsramar. Förslagen kan medföra en mindre kostnadsökning för vissa privata arkiv och bibliotek. Förslagen medför i övrigt inte några ökade kostnader för det allmänna, företag eller andra enskilda. Som redovisats ger inskränkningen i 16 § URL statliga och kom- munala arkivmyndigheter, vetenskapliga bibliotek och fackbibliotek som drivs av det allmänna samt folkbibliotek rätt att bl.a. framställa exemplar av verk för vissa ändamål, nämligen (1) bevarande-, kompletterings- eller forskningsändamål, (2) för att tillgodose låne- sökandes önskemål om enskilda artiklar eller korta avsnitt eller om material som av säkerhetsskäl inte bör lämnas ut i original, eller (3) för användning i läsapparater. Andra arkiv och bibliotek får med regeringens tillstånd framställa exemplar för samma ändamål. Utredningen föreslår att inskränkningen till förmån för andra arkiv och bibliotek än de som anges i 16 § tredje stycket URL – dvs. främst arkiv och bibliotek som inte drivs av det allmänna – begränsas till att avse exemplarframställning för bevarandeändamål, se avsnitt 4.6.2. Utredningen föreslår också att tillståndskravet av- skaffas. Det ska därmed inte längre krävas tillstånd för att andra arkiv och bibliotek, exempelvis inom föreningsliv och folkrörelse, ska få framställa kopior för bevarandeändamål, se avsnitt 4.6.3. Utredningen föreslår också att det införs en uttrycklig begräns- ning att framställning och spridning av exemplar med stöd av 16 § URL inte får ske i förvärvssyfte, se avsnitt 4.6.4. Avtalslicensbestäm- melsen i 42 d § URL föreslås, slutligen, utvidgas till att gälla alla arkiv och bibliotek, se avsnitt 4.6.5. Förslaget att ta bort tillståndskravet innebär att antalet förvalt- ningsärenden i minskar något. Det rör sig dock bara om några enstaka tillståndsärenden . För- slaget kan därför antas ha en helt försumbar inverkan på Regerings- kansliets kostnad för ärendehandläggning. För de offentliga och privata arkiv och bibliotek som annars skulle ha behövt ansöka om tillstånd innebär förslaget en administrativ förenkling. Förslaget att begränsa inskränkningen för andra arkiv och bib- liotek än de som anges i 16 § tredje stycket URL till kopiering för bevarandeändamål innebär att viss kopiering som tidigare skedde utan betalning i fortsättningen ska ersättas. I praktiken får det ske antingen genom individuella avtal med upphovsmännen eller genom avtal som får avtalslicensverkan. Det stärker upphovsmännens ställ- ning, men leder sannolikt också till en viss ökning av kostnaderna för vissa offentliga och privata arkiv och bibliotek. Kostnadsökningen är mycket svår att uppskatta, eftersom den är beroende bl.a. av vilka förfoganden det gäller, antalet berörda verk och andra för- hållanden i det särskilda fallet. Bland de offentliga arkiv och biblio- tek som påverkas av förslaget kan nämnas museiarkiven och statliga och kommunala myndigheter som inte är arkivmyndigheter. Liksom tidigare ska bedömningen av hur företagen påverkas göras mot bakgrund av att de aktuella förfogandena inte får ske i vinstsyfte. Det blir därmed inte meningsfullt att tala om hur t.ex. företagens konkurrensförmåga påverkas. Privata arkiv och biblio- tek som påverkas kan bl.a. antas vara sådana som drivs inom fören- ingsliv och folkrörelse eller till följd av donationer från enskilda. Mot bakgrund av att inte ett enda tillståndsärende som avsett kopiering för något av dessa ändamål har kommit in till regeringen får behovet av sådan kopiering anses begränsat. Den merkostnad som uppkommer för det allmänna, företag och enskilda till följd av att sådan kopiering ska ersättas bör bli begrän- sad. I den mån förslaget medför ökade kostnader för det allmänna ska de därför finansieras inom befintliga anslagsramar. De föreslagna lagändringarna innebär i övrigt att bestämmelsen förtydligas och att något fler arkiv och bibliotek får möjlighet att ingå avtal med avtalslicensverkan. Detta kan förväntas vara till för- del för såväl upphovsmän som användare, inklusive små och medel- stora företag. De arkiv och bibliotek som redan har fått tillstånd påverkas inte av förslagen. De får fortsätta att förfoga över skyddade verk och prestationer i enlighet med tillståndet och inom den ram som bestäm- melsen i den äldre lydelsen tillåter. Bedömning: Den kostnadsökning som uppkommer för Domstolar ryms inom befintliga anslagsramar. Förslagen med- för i övrigt inte några ökade kostnader för det allmänna, företag eller andra enskilda.