sou · H1B361 · 2013-09-05 00:00:00 — Fälten måste också vara belägna i olika delar av landet så att förbanden kan utbildas och övas i olika kli- matförhållanden. Regeringen anser vidare att detta kan innebära att övnings- och skjutfält i vissa fall bör bibehållas även om det inte längre finns något utbildningsförband i fältets omedelbara närhet. Liksom i tidigare sammanhang, bl.a. försvarsbeslutspropo- sition12, framhåller regeringen att det skulle vara svårt att i ett för- ändrat omvärldsläge nyanskaffa militära övnings- och skjutfält. Vidare sägs i propositionen att det är Försvarsmakten som – grundat på och regeringens beslut om insatsorganisa- tionens utformning – bestämmer den närmare utformningen av insatsorganisationen som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Det är också För- svarsmakten som bestämmer var och hur insatsorganisationens förband ska utbildas och övas. I linje med detta framhåller reger- ingen i propositionen att det är Försvarsmakten som ska bedöma vilka övnings- och skjutfält som bör bibehållas och utvecklas och vilka som bör avvecklas. 2011/12:1, utgiftsområde 6. 2004/05:43. Gällande rätt och vissa aktörer Försvarsmakten för en förteckning över övnings- och skjutfält. I förteckningen, som revideras löpande, redovisas vilka fält som ska vidmakthållas och vilka som ska avvecklas. Enligt utredningsdirektiven ska vi lämna förslag om vilka myndig- heter eller statligt ägda bolag som är mest lämpliga för förvalt- ningen av de försvarsfastigheter som förvaltas av Fortifika- tionsverket. Av dagens myndigheter torde () ligga närmast till hands som tänkbar mottagare av hela eller delar av bestånd, varför det i detta samman- hang finns skäl att kort redogöra för innehållet i SFV:s instruk- tion13 och myndighetens verksamhet. Enligt sin instruktion ansvarar för att för- valta en viss del av statens fasta egendom. Verket ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Fastigheterna ska förvaltas så att en god resurshushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. Vidare ska verket på uppdrag av regeringen genomföra nybyggnation och ombyggnation av fast egendom samt för statens räkning förvärva och avyttra fast egen- dom. I instruktionen anges också att SFV ska förvalta några särskilt angivna fonder.14 Av instruktionen framgår också att SFV har rätt att bedriva uppdragsverksamhet inom sitt verksamhetsområde och att verket får ta ut avgifter för fastighetsförvaltning och uppdragsverksamhet. SFV förvaltar en betydande del av de fastigheter som vid fastig- hetsreformen inte ansågs kunna föras över till förvaltning i bolag. Denna egendom utgörs framför allt av reger- ingskansliets byggnader, utrikes fastigheter och kulturhistoriskt värdefulla fastigheter såsom de kungliga slotten, gamla fästningar, kungsgårdar, residens, museer, teatrar m.m. En stor del av bestån- det är en del av det nationella kulturarvet och många byggnader är statliga byggnadsminnen. Byggnadsbeståndet finns över hela landet 13Förordning (2007:757) med instruktion för . 14Stiftelsen fonden för monument, Stiftelsen fond, samt testaments- medel. Gällande rätt och vissa aktörer med tyngdpunkt i . Verket förvaltar också stora skogs- och markområden, framför allt i och . SFV:s förvaltningsuppdrag omfattar cirka 2 300 fastigheter med ungefär 3 000 byggnader i och mark. Därtill förvaltar SFV svenska ambassader, residens och institut i ett sextiotal länder. Det bokförda värdet av fastigheterna uppgår till drygt 13 miljarder kronor.15 2.3.2Statligt ägda bolag och regler som styr dessa Staten äger fyra bolag som har till uppgift att förvalta fastigheter. Dessa är , , Specialfastigheter och Vasallen. Även vissa andra statligt helägda bolag, t.ex. , och , äger fastigheter, men har inte fastig- hetsförvaltning som sin huvuduppgift. För det fall att delar av bestånd skulle överföras till ett eller flera statligt ägda bolag kan antas att det skulle handla om Specialfastigheter och/eller Vasallen. Däremot torde det inte finnas skäl att i sammanhanget överväga en över- föring till vare sig Akademiska Hus, som har till huvuduppgift att erbjuda landets universitet och högskolor ändamålsenliga och sunda lokaler för undervisning och forskning, eller till Jernhusen, som på kommersiella villkor utvecklar stationsområden, under- hållsdepåer och godsterminaler längs järnvägen. Specialfastigheter har i uppdrag att äga, förvalta och utveckla ändamålsfastigheter för offentliga verksamheter och förränta kapi- talet enligt ägarens krav. Bolaget äger och förvaltar fastigheter som är byggda för speciella ändamål inom olika statliga verksamheter och som i allmänhet ställer stora krav på säkerhetslösningar och tekniska installationer. Det handlar t.ex. om kriminalvårds- och polisfastigheter, specialskolor m.m. omsatte bolaget . Detta år hade fastighetsinnehavet en lokalarea på och ett marknads- värde på 18,7 miljarder kronor.16 Vasallen har till uppgift att förädla framför allt nedlagda rege- menten och andra försvarsfastigheter till attraktiva områden för nya verksamheter. Avsikten är att det statliga ägandet ska 15Sifferuppgifter om hämtade från myndighetens hemsida () . 16Sifferuppgifter om Specialfastigheter hämtade från bolagets hemsida () . Gällande rätt och vissa aktörer utvidgades Vasallens uppdrag så att bolaget inte är begränsat till att enbart utveckla försvarsrelaterade fastigheter utan även kan genomföra kompletterande förvärv i syfte att utveckla och avyttra. Vid slut omfattade Vasallens svenska bestånd 11 fastigheter om totalt , innehållande 350 bygg- nader med en uthyrningsbar area om . Den exploateringsbara marken omfattar , med möjlighet till byggrätter om bruttoarea (BTA) bostäder och lokaler.17 I de statligt ägda fastighetsbolagen sker förvaltningen utifrån samma regelverk som gäller för övriga aktiebolag. Staten äger inte fastigheterna direkt utan äger samtliga aktier i bolagen. De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privat- ägda företag, t.ex. aktiebolagslagen (2005:551), konkurrenslagen (2008:579) och bokföringslagen (1999:1078). När det gäller kultur- historiskt värdefulla byggnader och miljöer som ägs av statliga bolag gäller lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (se avsnitt 2.1.12). Reglerna avseende statens styrning av dessa bolag följer härmed generella regler för ägarstyrning av bolag, där aktiebolagslagen ger det generella ramverket. Detta innebär bl.a. att bolagets syfte anges i dess bolagsordning och att den direkta påverkan från ägaren, sta- ten, sker genom bolagsstämman. En särregel för de statliga bolagen är att har rätt att utse revisorer. Regeringen har beslutat att de statliga bolagen ska tillämpa Svensk kod för bolagsstyrning och även lagt fast en statlig ägar- policy som bolagen ska följa. Beslut inom staten som rör bolagen t.ex. i följer gängse regelverk för offentlighet och sekretess m.m. 17 Sifferuppgifter om Vasallen hämtade från bolagets hemsida () . Enligt regeringens direktiv är vårt uppdrag att förbereda och lämna förslag om en fördelning av statens bestånd av försvarsfastigheter. Vi ska lämna förslag om vilka myndigheter eller statligt ägda bolag som är mest lämpliga för förvaltning av de försvarsfastigheter som förvaltas av . Som bakgrund till våra överväganden, som redovisas i kom- mande kapitel, lämnas här en redogörelse för uppdrag, organisation, fastighetsbestånd m.m. Beskrivningen byg- ger främst på dokument av typen årsredovisningar, regleringsbrev m.m., det underlagsmaterial som sammanställt efter överenskommelse med utredningen samt betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). äger och förvaltar merparten av för- svarsfastigheter. Fastighetsbeståndet är brett och inkluderar allt från kaserner, kontor och förråd till byggnadsminnen, flygplatser, hamnar, bergrum och moderna övningsanläggningar. Verket för- valtar även stora markområden. omsatte Fortifikations- verket , varav härrörde från hyror och arrenden i det egna fastighetsbeståndet och resten från andra typer av tjänster. bildades som en följd av den reformering som skedde av den statliga fastighetsförvalt- ningen (se kapitel 1 för en beskrivning av reformens bakgrund och genomförande) och inledde sin verksamhet . Verket sorterar under . Beskrivning av SOU 2013:61 I instruktion1 anges, i 1–7 §§, att verket ska svara för följande uppgifter: ansvarar för att förvalta en viss del av sta- tens fasta egendom, såsom fastigheter avsedda för försvarsända- mål. Fastigheterna ska förvaltas så att en god resurshushållning och en hög kostnadseffektivitet uppnås. Underhållet på fastig- heterna ska inte dras ned för att frigöra medel för hyresgästen. Myndigheten ska på uppdrag av regeringen genomföra nybygg- nation och ombyggnation av fast egendom samt för statens räk- ning förvärva fast egendom. Myndigheten ska bistå Försvarsmakten i lokalförsörjnings- frågor. Myndigheten ska ansvara för anskaffning av mark samt för eta- blering, förvaltning och avyttring av byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella freds- bevarande och humanitära insatser. Myndigheten ska bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. Myndigheten ska på uppdrag av Försvarsmakten lämna underlag för inriktningen av och genomföra utvecklingsprojekt avseende skydds- och anläggningsteknik. Myndigheten har inom sitt verksamhetsområde rätt att bedriva uppdragsverksamhet. Av instruktionen framgår också att ska ta ut avgifter för fastighetsförvaltningen och sin uppdragsverksamhet. Vidare anges att verket beslutar om avgifternas storlek, utom i de fall som avses enligt 15 § avgiftsförordningen (1992:191)2, och att verket får disponera avgiftsinkomsterna. Regeringen anger också vissa riktlinjer för den avgiftsbelagda verksamheten i Fortifika- tionsverkets regleringsbrev (se avsnitt 3.5 nedan). Vidare anges i instruktionen (8 §) att ska bedriva viss samverkan. Således ska myndigheten utbyta erfaren- 1Förordning (2007:758) med instruktion för . 215 § avgiftsförordningen avser bl.a. avgifter i samband med att en myndighet efter särskild begäran lämnar ut en kopia eller avskrift av allmän handling o.d. heter och information med andra myndigheter i syfte att öka civila och militära synergieffekter inom sitt verksamhetsområde. I regleringsbrev för har reger- ingen angett följande mål: ska i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital om 4,9 procent.3 Avkastningskravet beräknas utifrån statens avkastningsränta och utlåningsränta för och riskpremie vid given soliditet och är baserat på prissätt- ningsmodellen Pricing Model (CAPM). Myndigheten ska medverka till att de statliga målen för arkitek- tur, formgivning och design uppnås och verka för att de nation- ella miljökvalitetsmålen uppnås. Hänsyn till miljö- och kulturvärden ska i tillämpliga delar mot- svara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Därtill anges under rubriken i reglerings- brevet följande mål för de kundundersökningar som Fortifikations- verket genomför: Målet är att hyresgäster ska vara nöjda med fastighetsförvaltningen och att myndigheten i kundunder- sökningen ska uppnå ett Nöjd-kund-index (NKI) om minst 65. ska redovisa resultatet av kundundersök- ningen i samband med årsredovisningen . I regleringsbrevet anger regeringen också ett flertal krav på åter- rapporteringar som ska göra i sin årsredovis- ning. Ett tiotal av dessa avser olika typer av nyckeltal avseende fas- tighetsförvaltningens utveckling, men i regleringsbrevet anges inte några mål för vilka nivåer dessa nyckeltal ska ligga på. Vidare anges i regleringsbrevet att ska redovisa verksamhet- ens resultat i förhållande till de uppgifter som framgår av myndig- hetens instruktion och att redovisningen ska fördelas på verksam- hetsdelarna Förvaltning, Uppdrag och Avyttring. 3 Innebörden av begreppet genomsnittligt myndighetskapital framgår av avsnitt 3.5. bedriver verksamhet på ett flertal platser i . Huvudkontoret finns i . Där finns verksledning och staber för juridik, kommunikation, personalfrågor (HR, ), administration, ekonomi, uppföljning och planering samt en säkerhetsenhet. Därtill finns ett servicecenter i , som bl.a. har till uppgift att ta emot felanmälningar och hantera verkets telefonväxel. Som framgår av organisationsskissen nedan är verket i övrigt indelat i fem avdelningar: Fastighetsavdelning Syd, Fastighets- avdelning Norr, och Markavdelningen. Av dessa är fastighetsavdelningarna lokaliserade till (Syd) respektive (Norr) och de övriga till . De två fastighetsavdelningarna ansvarar för att förvalta och utveckla fastighetsbeståndets öppna objekt (vad som avses med öppna respektive slutna bestånd framgår av avsnitt 3.4 nedan). De är indelade i ett antal fastighetsenheter som i de flesta fall är knutna till en garnisonsort, på det sätt som framgår av figuren. Fastighetsavdelningarna ansvarar i normalfallet för drift, underhåll och tilläggstjänster av berörda fastigheter. De har också ansvar för verkets nyttjanderättsförvaltning, med undantag för jordbruks-, jakt- och fiskearrenden som ligger under Markavdel- ningen. till uppgift att dels förvalta och utveckla fastighetsbestånd med särskilda skyddskrav (det slutna beståndet), dels vidmakthålla och utveckla verkets skydds- och anläggningstekniska kompetens. Avdelningen har även ett ansvar att stödja Försvarsmakten med utveckling och förvaltning av internationella camper. Byggavdelningen ansvarar för investeringsverksamheten för det öppna beståndet och har verkets projektledarresurser och verks- gemensamma specialistresurser för denna verksamhet. Avdelningen har också ett ansvar att stärka verkets roll som byggherre. Vidare ska den bidra till utveckling av metodik och kompetens i framtida byggande samt utveckla samarbetet med Försvarsmakten avseende planering av lokalförsörjning. Markavdelningen ansvarar för förvärv av fastigheter, fastighets- register (inklusive fastighets- och ritningsarkiv), nyttjanderätter (exempelvis jakt- och fiskerätter samt jordbruksarrenden) och skogsförvaltning. Den har också ansvar för avyttring av fastigheter, både byggnader och mark samt juridisk förvaltning. leds av en generaldirektör. Denne svarar ensam för myndighetens verksamhet inför regeringen, dvs. verket är ett s.k. enrådighetsverk. Denna ordning infördes , tidigare hade verket en styrelse med fullt ansvar. hade i medeltal 644 anställda (motsvarande 623 årsarbetskrafter). Av dessa var 122 personer pla- cerade vid huvudkontoret och avdelningarna i och 522 vid verkets övriga stationeringsorter. I bilaga 3 ges en detaljerad beskrivning av antal anställda per avdelning och stab samt vid ver- kets olika arbetsställen runt om i landet. En förhållandevis stor andel av anställda är nära pensionsåldern. Per uppgick personalens medelålder till och var . medarbetarna bedöms kunna gå i pension , bero- ende av egna val av pensionsålder (65–). Som framgått av avsnitt 2.2.4 anger säkerhetsskyddslagen (1996:627) bl.a. regler för den säkerhetsprövning som ska göras innan en person genom anställning eller på annat sätt deltar i verk- samhet som har betydelse för rikets säkerhet eller anlitas för upp- gifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Vid Fortifikations- verket genomförs säkerhetsprövning med registerkontroll dels i samband med nyanställningar och dels inför anlitande av externa uppdragstagare, exempelvis konsulter och entreprenörer. Säker- hetsprövning omfattar registerkontroll och i vissa fall särskild per- sonutredning. Som framgått av avsnitt 3.2 ska enligt sitt regleringsbrev redovisa sin verksamhet i tre områden: Förvaltning, som omfattar hela den fastighetsförvaltande verk- samheten, såväl det öppna som det slutna beståndet. Verksam- heten inkluderar förvaltning av både ett stort antal byggnader m.m. och stora markområden. I Förvaltning ingår också att bistå Försvarsmakten i lokalförsörjningsfrågor. Uppdrag, som innefattar bl.a. att anskaffa, förvalta och avyttra byggnader och anläggningar för försvarets internationella insat- ser och att bedriva fortifikatorisk utvecklingsverksamhet. I denna verksamhet ingår också att verket hanterar Försvarsmak- tens externa förhyrningar. Avyttring, som avser försäljning av fastigheter som inte längre behövs för försvarsändamål samt avveckling och återställande av försvarsanläggningar. Som nämnts uppgick totala intäkter till . Av detta stod Förvaltning för , Uppdrag för och Avyttring för . De olika verksamhetsdelarna beskrivs närmare i avsnitten 3.4.1 till 3.4.3 nedan, medan verkets ekonomi och finansiering i huvud- sak behandlas i det nästföljande avsnitt 3.5. Som framgått ovan omfattar fastighetsför- valtning såväl ett öppet som ett slutet fastighetsbestånd. I det senare ingår fastigheter – främst försvarsanläggningar – som är hemliga med hänvisning till rikets säkerhet eller av annan anled- ning. Uppgifter om detta bestånd är inte allmänt tillgängliga. Det öppna fastighetsbeståndet är däremot inte hemligt. Av förklarliga skäl avser beskrivningen i detta avsnitt i huvudsak det öppna beståndet. Förvaltningen avser objekt av varierande slag. En hel del av bygg- naderna är av generell karaktär, såsom kontorsbyggnader, kaserner, verkstäder och restauranger. Dessa är normalt koncentrerade till garnisonerna. I verkets bestånd ingår dock även många objekt av mer ovanlig art, som är särskilt anpassade till den verksamhet som bedrivs på dem, t.ex. utbildningsanordningar för dyk- och rädd- ningsverksamhet, hamnar, flygfält, hangarer, flygledartorn, avlopps- reningsverk, värmecentraler och annan typ av infrastruktur. För- valtningsuppdraget omfattar även stora markområden, som främst används av totalförsvaret för övnings-, skjut-, test- och provverk- samhet. Översiktligt sett har fastighetsbeståndet följande inriktning och omfattning (sifferuppgifterna avser ): förvaltar 6 800 byggnader. Tre fjärdedelar av dessa är uppvärmda (bl.a. kaserner, administrations-, under- visnings-, övnings- och servicelokaler, militärrestauranger, verk- städer, hangarer, garage samt bostäder och fritidshus) och en fjärdedel ouppvärmda, främst kallförråd. Beståndet omfattar bruttoarea (BTA) lokaler, vilket motsvarar bruksarea (BRA).4 4 Det finns olika sätt att mäta lokalyta. Enligt () definieras bruttoarea (BTA) som area av mätvärda delar av ett våningsplan, begränsad av omslutande byggnadsdelars utsida eller annan för mätvärdhet angiven begränsning, medan bruksarea (BRA) definieras som area av nyttjandeenhet eller annan grupp av sammanhörande mät- värda utrymmen, begränsad av omslutande byggnadsdelars insida eller annan för mätvärdhet angiven begränsning. Som framgår av texten ovan ger bruksarea ett något mindre värde än bruttoarea. Detsamma gäller för lokalarea (), dvs. bruksarea för utrymmen inrättade för annat ändamål än boende, sidofunktioner till boende, byggnadens drift eller allmän kom- munikation. Relationen mellan och är cirka 1:1,2. I beståndet ingår 29 statliga byggnadsminnen med cirka 300 byggnader, omfattande BTA. förvaltar 4 400 befästningar och försvars- anläggningar i avtal med hyresgäst , 11 flygfält och ett antal hamnar, skjutbanor och olika övningsanordningar. markinnehav omfattar , varav utgör planlagd skogsareal. Verket ansvarar också för vägar. Beståndet inkluderar mer än 1 200 objekt i form av värmeverk, vattenverk, avloppsanläggningar och yttre försörjning för värme, elektricitet, vatten m.m. Fortifikationsverkets byggnadsbestånd är fördelat över hela . Verket har byggnader i samtliga län och av landets kommuner. Av förklarliga skäl finns dock störst andel av beståndet i de län och kommuner där Försvarsmaktens verksamhet är mest omfattande. största bestånd finns i , och . Även i , , och finns det stora be- stånd. Den kommun där verket har enskilt störst bruttoarea är . Andra kommuner där verket har stor lokalyta är och . Till följd av de omfattande strukturförändringar som har genomförts inom försvaret har det förvaltade bestån- det genomgått stora förändringar sedan bilda- des . Förändringarna har huvudsakligen skett i samband med de försvarsbeslut som fattats av . Fastighetsbestånd på en mängd orter har avvecklats mer eller mindre i sin helhet och nyinvesteringar har också genomförts i samband med att verksamheter flyttats till nya orter. Sammantaget har ungefär hälften av fastighetsbestånd av- vecklats sedan mitten av 1990-talet.5 5 Däremot synes inte Försvarsmaktens lokalkostnader ha minskat i lika stor utsträckning. Enligt en rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (, Försvarets förutsättningar – en om erfarenheter från av försvarsreformer, 2011:2) minskade Försvarsmaktens lokalkostnader i fasta priser (KPI-justerat) . Enligt rapporten kan den relativt sett mindre reduktionen i lokalkostnaderna bl.a. förklaras av att de nyinvesteringar som gjorts på kvarvarande eta- blissemang, i samband med att verksamhet har flyttats från ett nedlagt regemente eller flottilj till ett kvarvarande, har lett till tillkommande kapitalkostnader och därmed högre hyror. Inom klassificeras alla byggnader och anlägg- ningar efter huvudsakligt användningsområde. Den största gruppen är byggnader avsedda för förråd och materieluppställning, vilka utgör nästan hälften av det totala beståndet. Gruppen innefattar många olika typer av byggnader, allt från enkla kalla förråd till avancerade hangarer. I tabell 3.1 nedan visas hur innehavet av olika typer av lokaler har utvecklats . Som nämndes ovan används de markområden som Fortifikations- verket förvaltar framför allt för övnings-, skjut-, test- och prov- verksamhet (därtill utgörs en mindre del av sådant som fristående områden för byggnader, flygplatsområden, kasernområden m.m.). Antalet övnings- och skjutfält har minskat till följd av försvarets omstrukturering. uppgår de till cirka 50 stycken enligt Försvarsmaktens definition på övnings- och skjutfält. Det största markområde som hyr ut avser det i belägna där har sin robotförsöksplats och där övnings- och provområdet totalt uppgår till . De största skjutfälten därutöver är i , som uppgår till , och Kalix- fors i (). Totalt finns det nio fält som är större än , åtta fält som ligger mellan 2 000 och och 30 fält . Huvudändamålet med den mark och skog förvaltar är alltså att tillhandahålla lämpliga miljöer för totalförsva- rets övnings-, skjut-, test- och provverksamhet. Denna verksamhet är ibland klassad som riksintresse. Inom ramen för de förutsätt- ningar som ges av huvudändamålet bedriver också domänförvaltning i form av bl.a. skogsförvaltning och för- valtning av fiske-, jakt- och jordbruksarrenden. Verkets försvars- anpassade skogsbruk skiljer sig visserligen från normalt skogsbruk (som i allmänhet är primärt inriktat på avkastning och virkespro- duktion), men ger ändå betydande intäkter från avverkning m.m. (). består av 370 stycken fiske-, jakt- och jordbruksarrenden. Beträffande jord- bruksarrenden och skogsbruk på före detta övnings- och skjutfält sker ett samarbete med (), som bl.a. innebär att SFV förvaltar jordbruksarrendena. Arrendeavtalen har anpassats särskilt för försvarsfastigheter, t.ex. innehåller de en generalklausul som alltid ger Försvarsmakten företräde för sin verksamhet. Det slutna beståndet består av anläggningar, byggnader och mark som berörs av sekretess. Bland anläggningarna finns både sådana som är tungt fortifikatoriskt skyddade (t.ex. ledningscentraler, datahallar, radaranläggningar, berglager för skyddsvärd materiel och förråd för ammunition) och lättare befästningar, såsom skyddsrum. Kännetecknande för det tyngre slutna beståndet är ofta tekniskt avancerade objekt som på grund av sin funktion och innehåll kräver särskilt fortifikatoriskt skydd för att säkerställa funktionen. Anläggningar ingående i det slutna beståndet ges, utifrån hotbilden, skydd mot åverkan i fred, kris och krig.