sou · H1B340 · 2013-06-12 00:00:00 — Eftersom uppdraget består i att föreslå åtgärder som ska leda till förändringar i ett senare led är det givetvis svårt att säga med någon exakthet vad som kommer att ske eller hur stora effektiviseringar som genereras genom de innovationer som våra förslag förhoppningsvis kan bidra till att lägga grund för. Här ges därför en grov och översiktlig bild av möjliga effekter av våra förslag. Någon skulle kunna hävda att vi i vissa fall extrapolerar händelseutvecklingen väl långt från det faktiska förslaget, men vi väljer att hellre närma oss den extremen än att vara allt för försiktiga. Avsnitten nedan utgår från kraven i kommitté- förordningen. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen I flera av våra förslag vill vi se samverkan tvärs över samhällsnivåerna, där såväl stat, kommuner och landsting ingår. Inga av de förslag som läggs påverkar dock den kommunala självstyrelsen, då all medverkan från kommuner och landsting föreslås ske på frivillig basis och varken lagar, åtaganden eller finansiell styrning föreslås förändras på ett sätt som påverkar självstyrelsen. Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet De förslag som kan ha mest direkt effekt på brottsligheten är förslagen om att inrätta en statlig social investeringsfond och att utfärda obligationer för samhällspåverkan. Båda dessa förslag syftar till att skapa finansiella förutsättningar för att i ökad utsträckning bedriva olika typer av förebyggande verksamhet. Några av de tydligaste tillämpningsområdena för dessa finansiella instrument är insatser till personer som riskerar att hamna i kriminalitet och åtgärder för att förebygga återfall för personer som lämnar fängelser eller att bryta missbruk. Om programmen är framgångsrika får de effekt bl.a. i form av minskad brottslighet. Också förslagen om att närma sig svårlösta samhällsproblem genom ett systemsynsätt och livshändelseperspektiv har potential att leda till ett mer effektivt arbete och ändamålsenlig samverkan mellan myndigheter, inte minst vad gäller brottsprevention. Genom ökad helhetssyn och utbyte mellan myndigheter blir det enklare att identifiera brister i systemet och fall som hamnar mellan stolarna. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ser att flera av de innovationer som görs och tillämpas inom offentlig sektor innebär att förutsättningarna för att tillhandahålla god offentlig service i glesbygden kan förbättras. Inte minst utvecklingen inom vården och omsorgen visar på detta, t.ex. möjligheten att själv ta vissa prover och få svar utan att behöva åka till en vårdinrättning, att tala med doktorn via videolänk eller att låta kameror ersätta vissa nattliga rutinronder i . Genom fortsatt innovations- och utvecklingsarbete tror vi att fler smarta lösningar som gör offentlig service mer tillgänglig och effektiv, oavsett geografisk position, kommer att utvecklas. tror vidare att ett utvecklat arbete utifrån kundens behov, bl.a. inom ramen för livs- och verksamhetshändelser, kan vara ett sätt att fånga och hantera de eventuella regionala skillnader som finns mellan olika kunders behov. Konsekvenser för små företag En av våra grundläggande budskap i betänkandet, att offentlig sektor i högre grad måste utgå från människors och företags behov och situation, syftar just till att göra det enklare att leva sina liv eller bedriva sina verksamheter. bedömning är att vårt förslag om att höja offentlig verksamhets kompetens att jobba med livs- och verksamhetshändelser som metod kommer att leda till att enskilda i ökad utsträckning kommer uppleva att kontakterna med det offentliga är smidig, att tjänsternas kvalitet är hög och servicen god. Förslagen om social investeringsfond och samhällspåverkande obligationer kommer påverka företag med en social affärsidé eftersom reformen tillgängliggör kapital till sociala ändamål. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män till antalet anställda är den offentliga sektorn en kvinnodominerad bransch. Att stimulera kreativitet och innovationer i offentlig sektor tror vi därför kan ha en särskilt positiv effekt på en mycket stor grupp kvinnor. Dels kan innovationer leda till att förenkla olika arbetsprocesser vilket gör vardagen bättre för de anställda. Dels tror vi att många av innovatörerna kommer att vara kvinnor, vilket kan stärka såväl innovatörens självkänsla som bidra med ytterligare förebilder för andra kvinnor och påverka självbild och framtida yrkesval. Det finns också kopplingar mellan kreativa arbetsplatser och bättre hälsa hos de anställda. I förlängningen kan innovationer och utvecklingsarbete i offentlig sektor leda till stoltare medarbetare och ökad status för offentliga arbetsplatser, vilket p.g.a. könsfördelningen i arbetskraften kommer gynna kvinnor särskilt mycket. Det arbete med livshändelser som föreslår är ett sätt att bättre förstå individers olika behov. Om detta kombineras med genuskompetens ges extra goda förutsättningar att identifiera hur offentliga tjänster kan utformas för att tillgodose olika behov. En av de livshändelser som innovationsrådet föreslår som prioriterad att jobba vidare med att vara sjuk omfattar i större utsträckning kvinnor än män, och att förbättra medborgarens situation i den livshändelsen kommer därför särskilt förbättra livskvaliteten för kvinnor. En annan är omsorg om nära anhörig. Det finns de som menar att kvinnors idéer och förslag inte tas på lika stort allvar som mäns. Genom vårt föreslagna idéhanteringssystem minskar den typen av risker eftersom det är själva idén, inte vem som är idégivaren, som sätt i fokus. Det skulle i så fall kunna leda till att fler kvinnor ser sina idéer och förslag bli förverkligade. En tydlig process och uttalade sållningskriterier tror vi också kan bidra till att mäns och kvinnors idéer behandlas mer lika. Förslagen om social investeringsfond och om samhällspåverkande obligationer syftar till att finansiera olika former av förebyggande åtgärder, framförallt för att minska olika former av utanförskap och kriminalitet. är majoriteten av dem som inte klarar målen i skolan pojkar. Bland dem som är intagna på fängelser, lever i hemlöshet eller har allvarligt missbruk är majoriteten män. Insatser som minskar förekomsten av dessa problem skulle därför sannolikt särskilt gynna män som grupp. är det viktigt att göra en genusanalys av fördelningen av fondens och obligationens investeringar så att inte problem som drabbar kvinnor negligeras. Konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen De förebyggande och rehabiliterande åtgärderna som kommer möjliggöras till följd av förslagen om social investeringsfond och samhällspåverkande obligationer kommer sannolikt öka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Exempelvis är det en större andel i gruppen utlandsfödda som har problem att klara skolan och ta sig in på arbetsmarknaden (vilket i sig är förknippat med en rad andra riskfaktorer), och många av de sociala investeringarna bör därför med fördel riktas till denna grupp. En av de livshändelser som pekar ut som viktig att följa och utveckla är att komma till . Om rådets förslag kring ett förstärkt arbete utifrån livshändelser får gehör och det förbättringsarbete utifrån en systemsyn som pågår på därigenom kan underlättas, kommer också detta ha en påtaglig inverkan på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Våra förslag syftar till att stimulera innovation, handlingskraft och bättre styrning och metoder hos myndigheterna. Vilka samhällsekonomiska effekter som kan bli följden av detta är omöjligt att beräkna, men vi är övertygade om att innovationer, helhetssyn och kundfokus behövs och avsevärt kan bidra till samhällsekonomiska vinster. För att illustrera detta vill vi nedan ge några få exempel på innovationer som lett till betydande förbättringar, eller potentiella besparingsområden, och som om de togs tillvara på och utökades till fler områden (geografiskt eller politiskt) skulle kunna innebära såväl betydande kvalitetshöjningar som sparade resurser: På i har man genom självdialys, där de patienter som vill och kan själva är med och producerar sin egen vård, skapat större flexibilitet, självständighet och kunnande hos patienterna som personalkostnaden minskat med 20–. Genom att skapa patienthotell för bl.a. nyförlösta mammor och cancerpatienter har sjukhus kunnat erbjuda fler vårdplatser, hemtrevligare miljö, bättre möjligheter för anhöriga att bo tillsammans med patienten och snabbare återhämtning, som kostnaden per vårdplats kunde minskas till ungefär en tredjedel. I kommun har man inom gjort försök med att helt anpassa insatserna efter kundernas dagliga behov och önskemål. Förutom hög nöjdhet hos de äldre har detta förbättrat tryggheten för de boende (mätt i färre larm samt ökad personalkontinuitet), som sjukskrivningarna hos personalen har minskat och de totala kostnaderna har sjunkit med (se även avsnitt 4.3.2). Genom vårdepisodsersättningssystem för knä- och höftprotesoperationer som har prövat på har man sänkt kostnaden per operation med ca 17 procent.1 När enklare prover blir möjliga att ta hemma och skicka in för analys, i stället för att man måste göra ett fysiskt besök på vårdcentralen, ökar flexibiliteten och tillgängligheten för medborgarna, som det får positiva samhällsekonomiska konsekvenser eftersom medborgaren slipper ta ledigt från jobbet för att göra ett läkarbesök (=minskat produktionsbortfall) och man behöver lägga mindre skattepengar på medicinsk personal som utför sådant som medborgaren klarar av att göra själv. 1 SLL (2012), Uppföljningsrapport vårdval höft- och knäprotesoperationer – Preliminär analys, slutsatser och rekommendationer. I bedriver man en försöksverksamhet där vissa nattronder i , vars primära syfte är att se till att en dement person inte förirrat sig från sängen, ersätts med en kamera som slås på när det är dags för kontrollen. Personalen behöver då enbart rycka ut i de fall någonting inte står rätt till. Detta är mer resurseffektivt och leder också till minskade störningsmoment för de närboende (som slipper oväsen av spring i trapphuset eller bilmotor utanför) och inte minst för den demente själv som slipper vakna av att bli iakttagen, vilket kan upplevas som obehagligt. I bostadsområdet i har det kommunalägda bostadsbolaget inlett en satsning där invånarna involveras i utvecklingen av bostadsområdet, bl.a. genom att ungdomar får sommarjobba med upprustning av utemiljön, en kombinerad utbildning och praktik där Hovsjöbor lär sig byggteknik som tillämpas i upprustning av fastighetsbeståndet, ett gym byggt och drivet av ungdomar i området, nattvandringsaktiviteter och att hälften av bostadsbolagets styrelse numera består av Hovsjöbor. När satsningen inleddes var ett område med stora problem, bl.a. med stenkastning, bränder och gängkriminalitet. har skadegörelse och brottslighet minskat, den upplevda tryggheten ökat, stoltheten och framtidstron hos invånarna har stärkts och områdets attraktivitet ökat, mätt bl.a. i efterfrågan på lägenheter. I en utvärdering av satsningen nämns den lokala delaktigheten samt det faktum att man anlagt ett systemperspektiv och förstått samspelet mellan det sociala kapitalet och det fysiska fastighetskapitalet.2 skickades de allra sista kontrollmärkena ut till fordonsägare i . Kontrollmärket i form av en klisterlapp som sattes fast på registreringsskylten hade då funnits . Genom nytänkande eller ifrågasättande av rådande rutiner, och förbättrad kommunikation mellan datasystem, kunde rutinen helt tas bort. Besparingen på att inte längre skicka ut kontrollmärken är beräknad till . 2 , I. & , E. (2012), Det omöjliga tar bara – Hovsjösatsningen ur ett process- och socioekonomiskt perspektiv, , Tryggare och snyggare i . Om effekterna av att implementera dessa arbetssätt och modeller skulle bli desamma som i försöken kan vi inte veta säkert. Vi kan inte heller veta vilka innovationer som kommer se dagens ljus eller hur stora besparingarna eller kvalitetshöjningarna blir med dem. Det vi vet är att förändringar är nödvändiga om vi ska klara av att leverera dagens nivå av välfärd . Vi vet också att den samhällsekonomiska kostnaden av att sitta still i båten och inte ägna sig åt innovation är alldeles för hög. 2009/10:FiU38, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). 2010/11:KU16, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. 2011/12:KU6, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. 1987/88:100 med förslag till statsbudget för /89, m.m. (kompletteringsproposition). 1995/96:61 Former för verksamhet som är beroende avstatligt stöd, m.m. 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11:40 En reformerad budgetlag. SOU 1997:57, I medborgarnas tjänst – en samlad förvaltningspolitik för staten. SOU 2001:63, Offentliga på nätet. SOU 2003:90, Innovativa processer. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2005:119, E-tjänster för ett enklare och öppnare samhälle. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning, samt tillhörande underlagsrapport av Forss, K. (2007), Hur mycket utvärdering sker bland svenska myndigheter? – Ett försök till bedömning skrivet på uppdrag av . SOU 2008:118, Styra och ställa – förslag till en effektivare statsför- SOU 2010:20, Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. SOU 2010:29, En ny förvaltningslag. SOU 2010:56, Innovationsupphandling. SOU 2012:44, Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. SOU 2012:81, Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform. SOU 2013:12, Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling. Ds 2013:19, Svenska framtidsutmaningar – Slutrapport från regeringens framtidskommission. Dir. 2009:19, Delegation för e-förvaltning. 24-timmarsdelegationen (2005), Offentliga e-tjänster i medborgarens tjänst. Aagaard, P. (2012), Drivers and barriers of public innovation in crime prevention, , 2012, Vol. 17 Issue 1, p2. Ackoff, R.L. (1971), Towards a System of System Concepts, Management Science, Vol.17, s: 661–671. Ackoff, R. & Rovin, S. (2003), , , CA: business Books. Ackoff, R. (2007), Management f-laws: how organizations really work, Axminster, U.K. : Triarchy Press. (2001), Arbetsgivarsamverkan för arbetsgivarpolitisk utveckling. Argyris, C. (1998), Empowerment: The Emperor´s New Clothes. , 76(3). Argyris, C. (1999), On Organizational Learning, : . Ariely, D., Gneezy, U., Loewenstein, G. & Mazar, N. (2005), Large Stakes and Big Mistakes, Federal reserv bank of N.05-11 Audit Office (2009), Innovation in the Public Sector: Enabling Better Performance, Driving New Directions. (2010), Empowering Change: Fostering Innovation in the . T, (2003), Medarbetarskap – möjlighet eller nödvändighet? 267–293 i (red.) Förnyelse på svenska arbetsplatser. Balansakter och utvecklingsdynamik. Bason, C. (2010), Leading public sector innovation: co-creating for a better society, , UK: Policy Press. Beinecke, R. (2009), Introduction: Leadership for Wicked Problems. , Volume 14(1), 2009, article 1. Bekkers,V., Edelenbos, J. & Steijn, B. (red.) (2011), Innovation in the Public Sector. Linking Capacity and Leadership. & , E. (2009), Blåljusorganisationer på olycksplatsen – om samverkansminimering, i , P. & , R. Offentlig sektor och komplexitet. Om hantering av mål, strategier och professioner, . Bettencourt, L. & Gwinner, K. (1996), Customization of the service experience: the role of the employee, 7 Iss: 2, pp.3–20. Bouckaert, G., , B.G. & Verhoest, K. (2010). The coordination of public sector organizations: shifting patterns of public management. Basingstoke: Palgrave . Braunerhjelm, P., , K. & Henrekson, M. (2012), Ett ramverk för innovationspolitiken, : Samhällsförlaget. de Bruijn, H. (2007), Managing Performance in the Public Sector. , & Kommuner och Landsting (2011), Samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete. (2012), Samverka för att förebygga återfall i brott. , M., , P. & , C. (2011), Measuring Public Innovation in Nordic Countries. Report on the Nordic Pilot studies – Analyses of methodology and results, Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning, rapport 40/2011. & Bason, C. (2012), Powering Collaborative Policy Innovation: Help? , Volume 17(1), 2012. (2004), System failure – Why governments must learn to think differently, : Demos. Checkland, P. & Poulter, J. (2006), Learning for Action: A short definitive account of Methodology and its use for Practitioners, teachers and Students. Congdon, W. J., Kling, J. & Mullainathan, S. (2011), Policy and chocie. Public finance through the lens of behavioral economics, : Brookings institution press. (2006), Boxen: kreativitet som skapar bättre affärer : träna dig till framgång, : . in Research and Research Policy (2010), Measuring Public Innovation in the Nordic Countries. Deming, W. E. (1993), The New Economics for Industry, Government, Education. The , MA och . Direction Générale de la Modernisation de lEtat (2010), De lécoute des usagers à laction. La satisfaction: en comprendre la logique, en identifier les leviers. Exploitation statistique de létude sur les événements de vie 2010. & , B. (1992), Kvalitetsutveckling – ett managementperspektiv, : . (2007:23), Resultat och styrning i statsförvaltningen. (2009:39), Förslag till utvecklad finansiell styrning . (2012:27), Prestationer, volymer och kostnader- Utvärdering av reglerna för resultatredovisningen. (2012), Medborgares syn på myndigheter, Enkätundersökning. ., , J., Witell, L. & Poksinska, P. (2012), Co-creation and Learning in Development, , 23 (3). Foster-Fishman, P. G., Nowell, B. & , E. (2007), Putting the system back into systems change: A framework for understanding and changing organizational and community systems. , F. (2006), Breaking the Trade-Off Between Efficiency and Service, , 84, pp. 92–101. (2012:03), Med målet i sikte – Analys av handläggningstider –2010. Goldkuhl, G., , A. & Röstlinger, A. (2012), DUKAT för restaurangföretagare – visioner om ett samlat informationssystem, industriell utveckling vid . (2007), Target setting, lean systems and viable systems: a systems perspective on control and performance measurement , Vol. 58, No. Halpern, D. (2010), The hidden wealth of nations, : . (1958), Svensk statsförvaltning i arbete, : och samhälle. (2007), Policyprocessen, : Liber. HM Government (2012), Reform Plan. , P., , A., , , , S., Kaarme, J. & , M. (2012), Värdebaserad vård – strategi för effektivare svensk sjukvård, 2012 Volym 109. (2011), Livshändelser för gemensamma medborgarmöten i svensk förvaltning. Ett diskussionsunderlag, Författare: , J. & , M. (2012), i kommuner och myndigheter – en översikt över existerande empirisk forskningslitteratur, Författare: , M. (2012), och systemsyn i stat och kommun – förutsättningar, hinder och möjligheter. (2012), Ökad effektivitet i miljötillståndsprocessen – hur ärendeprocesser kan följas upp och utvecklas över funktions- och myndighetsgränser utifrån en systemsyn. (2012), Sjukdomar utan gränser – Utmaningar och möjligheter i komplex myndighetssamverkan kring zoonoser. (2013), Mätningar för bättre styrning– att synliggöra och hantera variation för styrning och förbättring av offentlig verksamhet, Författare: , M. (2003), Systems thinking. Creative Holism for Managers, Chichester: , cop & Thorsvik, J. (2008), Hur moderna organisationer fungerar, : TPB. Johanzon, C. (2006), Hur bra är våra processer? Värdering av den inre effektiviteten, Studies in Business 4, Licentiatavhandling, . (1991), Relevance lost – the rise and fall of management accounting, , MA: . & , P (2010), Att hantera de svårlösta samhällsfrågorna. En tankeskrift från Tryggare och mänskligare , . (2010), Collaborative – Using the creativity of crowds to drive innovation, . Kilhammar, K. (2011), Idén om medarbetarskap: en studie av en idés resa in i och genom två organisationer, : , och lärande. (2011), I statens tjänst – en roll med många bottnar. (2009), Den gemensamma värdegrunden för de statsanställda. (2006), Utvärderingsmonstret: kvalitets- och resultat- mätning i den offentliga sektorn. (2008), Kvalitet och föredömen – vad står kvalitet för ? (2010), Förvaltningsrättens rättssäkerhetstänkande. I ISF (red.) Inspektionen för socialförsäkringen rapport 2010:04. (2012), Government designed for new times: A global conversation. Merchant, K.A. (2007), Management control systems: performance measurement, evaluation, and incentives, : / Modell, S. & , A. (2006), Effektivitet och styrning i statliga myndigheter. National Audit Office (2006), Achieving innovation in central government organisations: Detailed research findings, : The Stationery Office Nesta & Innovation Unit (2010), Radical Efficiency: Different, Better, . & , G., (2012), SROI, Social Return on Investment – Innebörd och tillämpning, : Centraltryckeriet. & , E. (2012), Det omöjliga tar bara – Hovsjösatsningen ur ett process- och socioekonomiskt perspektiv, Telge . (2012), Sociala investeringar kring barn och unga. , Sociala investeringar och Socioekonomiska strategier, Powerpointpresentation för , Tillgänglig på /PageFiles/164678/IngvarNilsson%20socinvestering ar.ppt, citerad (2013), Helhetssyn och långsiktighet – strategier baserade på socioekonomiskt tänkande, . Nonaka, I. (1994), A dynamic theory of organizational knowledge creation, Organization Science. Vol 5, No 1, February 1994. forskningsråd (2012), Aktivér det offentlige innovasjonspotensialet. Forskning og samarbeid for et bedre samfunn. Oversikt over kunnskap og muligheter. kommun, sociala investeringsfond, Tillgänglig på , citerad Nählinder, J. (2007), Innovationer i offentlig sektor, en litteraturöversikt, . (2011), , Strategic Agililty for strong societies and economies. (2013),Value for money, . Office of the Deputy Prime Minister (2005), A systematic approach to service improvement evaluating systems thinking in housing, : ODPM publications. Oleson, M. (2004), Exploring the Relationship between Money Attitudes and 's Hierarchy of Needs. 28, No. 1, pp. 83–92. (2007), The difference: how the power of diversity creates better groups, firms, schools, and societies, , N.J.: . (2010), Från individ till lönsam affär, . & , G. (red.) (2009), Samhällsstyrning i förändring, : Liber. Pink, D. (2010), Drivkraft. Den överraskande sanningen om vad som motiverar oss, : Bookhouse. Pollitt, C. (2003), The Essential Public Manager, : . (1999), The audit society: rituals of verification, : . Premfors, R. & , G. (2007). , : Liber. Publin (2005), On innovation in the public sector – today and beyond, Publin report No. Publin (2006), Innovation in the Public Sector, Publin Report No. (2003), Att översätta TQM. (2007), Tjänsteproducerande system i offentlig sektor. , 2007: 37. Ramböll (2012), Utvärdering av i – preliminära resultat. Revisorer (2002/03:15), Myndigheternas årsredovisningar – en anakronism. , och (2011), Ökad effektivitet och förbättrad samverkan vid handläggning av mängdbrott. Ritchey, T. (2005), Wicked Problems. Structuring Social Messes with Morphological Analysis, Acta Morphologica () Vol.2 No.1 (2013). (2005:2), Tillväxt genom samverkan? Högskolan och det omgivande samhället. (2011:17), Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? (2013:1), Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? (1996:10), Statlig tillsyn – ett förvaltningspolitiskt styrmedel. Rittel, H. & , M. (1973), Dilemmas in a General of Planning, s. 155–169, Policy Sciences, Vol. 4, , Inc., . (2008), När tilliten rämnar, Axess nr 4/2008. (2010), Vad bör staten göra? – om välfärdsstatens moraliska och politiska logik, : . Saco-S (2011),Vad tycker myndighetscheferna om anslagsmodellen? (1999), Kvalitetsstyrning med totalkvalitet: verksamhetsutveckling med fokus på totalkvalitet, : . Scott-Kemmis, D.