sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — Elevens kön är en annan sådan betydelsefull faktor. Flickor har i genom- snitt högre betyg än pojkar, vilket gör att en skolas könssamman- sättning kan få betydelse för de genomsnittliga betyg som uppnås av eleverna där. Statistik som illustrerar dessa skillnader presenteras i avsnitt 8.2.2. Även om det innebär vissa problem att mäta kvalitet i en skol- verksamhet utifrån elevernas betyg och resultat på nationella prov ger dessa mått ändå värdefull information. Ett alternativt sätt att mäta kunskapsresultat är att konstruera ett mått för den utveckling som varje elev genomgår. Avsikten med ett sådant mått är att möjliggöra jämförelser av hur mycket olika skolor bidrar till elevernas kunskapsresultat (så kallat value added eller förädlingsvärde). har inlett ett arbete för att konstruera sådana mått och har tagit fram en modell för gymnasie- skolan. planerar även att ta fram ett motsvarande mått för årskurs 6–9 i . Det skulle ge ett samlat mått för elevernas individuella utveckling vad gäller kunskapsresultat, där flera mätningar per elev beaktas. 3 Mot bakgrund av att skillnaderna i kunskapsresultat ökar mellan skolor genomför Skol- inspektionen en granskning av hur kommuner arbetar med resursfördelning och andra åtgärder för att nå målet att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att klara av skolarbetet. Segregation anges av Skolinspektionen vara en orsak till skillnader i kun- skapsresultat mellan olika skolor. Granskningen inriktas mot kommunernas strategier för att motverka segregationens negativa effekter och kompensera för barns och elevers olika förutsättningar och behov. Den omfattar 30 kommunala huvudmän. Ett av syftena är att identifiera framgångsfaktorer och utvecklingsområden för att motverka segregationens negativa effekter. Att mäta skolors kvalitet I en studie av IFAU, som även beskrivs i avsnitt 3.3.2, jämförs förändringen i utbildningsresultat i kommuner där andelen elever i fristående skolor har ökat mycket med förändringen i kommuner där andelen elever i fristående skolor har ökat lite eller inte alls. I studien används inte bara resultat från nationella prov och betyg som mått för kunskapsresultat utan även senare utbildningspres- tationer. Man har funnit positiva effekter för genomsnittsresultaten i gymnasieskolan och högskolan. Enligt IFAU har det visat sig att en stor andel fristående skolor har en positiv effekt på de samlade resultaten i kommunen. De positiva resultaten verkar enligt fors- karna först och främst bero på spridnings- och konkurrenseffekter. Detta innebär att förekomsten av fristående skolor i en kommun har en positiv effekt på resultaten även i de kommunala skolorna (IFAU 2012). har fått i uppdrag av regeringen att presentera statis- tik så att olika skolors faktiska resultat och kvalitet kan jämföras med varandra. Med faktiska resultat avses betyg och provresultat som inte har justerats på något sätt. Det ska också vara möjligt att följa utvecklingen av betyg och provresultat . Befintlig sta- tistisk information ska presenteras på ett mer användarvänligt sätt. Med användare avses bland annat föräldrar och elever (om skol- och resultatinformation, ,U2012/4307/S). Statistik över kunskapsresultaten i grundskolor och gymnasie- skolor presenteras i avsnitt 8.2. Jämförelser görs mellan resultaten i fristående och kommunala skolor. Utöver kunskapsuppdraget har skolan även ett värdegrundsupp- drag. Detta är än mer svårfångat. I det ligger bland annat att utbild- ningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättig- heterna och grundläggande demokratiska värderingar. Skolinspek- tionens tillsyn omfattar även detta. 8.1.2Trivsel och nöjdhet mäts vanligen i enkätundersökningar Andra aspekter av kvalitet har att göra med på vilket sätt skolan bedriver sin verksamhet, så kallad processkvalitet. Det handlar exempelvis om hur elever och föräldrar känner sig bemötta, hur eleverna trivs och vad de tycker om sina lärare. Dessa aspekter av kvalitet är svåra att fånga utan att resonera i termer av nöjdhet. Inom skolverksamhet går det dock inte att helt och hållet skilja Att mäta skolors kvalitet från andra aspekter av kvalitet eftersom det kan ta sikte både på uppgifter som rör trivsel och uppgifter som har att göra med skolornas måluppfyllelse. Kundnöjdhet är ett viktigt kriterium för kvalitet i tjänstepro- duktion i allmänhet, men det är långt ifrån tillräckligt då kvalitet i offentlig sektor ska bedömas. Kunders bedömning av kvalitet och deras egna önskningar varierar normalt. Individen kan också ha prioriteringar som inte stämmer överens med samhällets. I fallet med utbildning finns dessutom ett starkt samhällsintresse av att alla individer får en så bra utbildning som möjligt. Att mäta kundnöjdhet är ett vanligt sätt att mäta kvalitet inom den privata sektorn i allmänhet och i den tjänsteproducerande sek- torn i synnerhet. Information om nöjdhet samlas vanligen in med hjälp av enkäter eller andra undersökningsmetoder där man vänder sig direkt till dem verksamheten berör. Skolinspektionen genomför elevenkäter i samband med tillsyn som i viss utsträckning mäter det som skulle kunna ingå i begreppet nöjdhet. Även Friskolornas riks- förbund och Kommuner och Landsting (SKL) har till- sammans tagit fram en modell för hur elev- respektive föräldra- enkäter skulle kunna konstrueras. genomför nationella attitydundersök- ningar bland elever och lärare. Undersökningarna har genomförts och omfattar elever i årskurs 7–9 och elever i gym- nasieskolan samt lärare i grund- och gymnasieskolan. Elever i års- kurs 4–6 har ingått i undersökningarna . I de tidigare mätningarna tillfrågades även föräldrar och allmänhet. Dessa grup- per har dock inte ingått i de två senaste undersökningarna . undersökning har föräldrarna återigen ingått. Attitydundersökningarna omfattar bland annat frågor om trivsel, studiero, läromedel och klasstorlek. Det övergripande syftet med attitydundersökningar är att komplettera andra uppföljningar och utvärderingar av svensk grund- och gymnasie- skola och att ge en nationell bild av attityderna till skolan. Under- sökningen görs som en urvalsstudie och resultat för enskilda skolor kan inte utläsas. Inte heller har jämförelser mellan fristående skolor och skolor med offentliga huvudmän gjorts med hjälp av materialet. Sådana jämförelser ska göras i den undersökning som gäller , men några resultat har ännu inte publicerats. I övrigt finns det mycket lite empiriskt material om trivsel och nöjdhet med skolan sammanställd på en aggregerad nivå. Att mäta skolors kvalitet kommuner och fristående skolor genomför elevenkäter mer eller mindre regelbundet. Några sammanställningar på nationell nivå av dessa undersökningar finns inte. En undersökning på nationell nivå genomfördes på uppdrag av . Resultatet visade en högre nöjdhet hos föräldrar med barn i fristående skolor jämfört med de föräldrar som hade barn i skolor med offentlig huvudman. Undersökningen var en så kallad panelundersökning, en metod som används vid mark- nadsanalyser. Internt bortfall gör att det inte går att bedöma hur representativt urvalet av föräldrar är. Inte heller har någon bort- fallsanalys gjorts, eftersom det normalt inte görs i panelundersök- ningar.4 8.1.3Insatta resurser skattas enklast med hjälp av lärartäthet I det som benämns strukturkvalitet ingår bland annat mått på de resurser som verksamheten har till sitt förfogande. Insatta resurser i skolverksamhet mäts bland annat genom lärartäthet och andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Det torde i allmänhet kräva något mer resurser att anställa lärare med sådan utbildning. Det är dock inte en allmängiltig sanning. Det kan exempelvis finnas personer med olika typer av specialistkompetens som är dyrare att rekrytera, trots att de inte har en pedagogisk högskoleexamen. Otvivelaktigt är det så att resurser kan användas på olika sätt där vissa sätt är mer effektiva än andra. Indikatorerna lärartäthet och andel lärare med pedagogisk högskoleexamen är förhållandevis enkla att mäta, men de ger inte någon information om varje enskild lärares förmåga att leverera undervisning av god kvalitet. Lärartät- het pekas inte heller ut av forskningen som någon av de viktigaste faktorerna för att nå goda resultat i skolan. Vissa forskare hävdar att det inte finns några starka samband mellan insatta resurser och kvalitet, förutsatt att en grundläggande nivå har uppnåtts (se t.ex. 2009). Det innebär inte att storleken på de insatta resurserna är oviktig. Goda resultat förutsätter åtminstone tillräckliga resurs- er. Efter att en viss nödvändig nivå på resursinsatsen har uppnåtts är det dock möjligt att sambandet mellan insatta resurser och upp- 4 Undersökningen genomfördes av Novus och har projektnummer 10114. De deltagande föräldrarna har svarat utifrån erfarenheter från ett av de barn som ingick i hushållet. Det barn som senast fyllde år valdes. Att mäta skolors kvalitet nådd kvalitet är svagt. Sannolikt varierar storleken på de resurser som krävs åtminstone delvis med skolans yttre förutsättningar. Elevernas tidigare kunskaper och motivation eller föräldrarnas engagemang och utbildningsnivå är förutsättningar för skolverk- samheten som kan antas påverka hur stora resurser som är tillräck- liga för att det ska vara möjligt att uppnå goda resultat. Enligt uppgift från uppgick lärartätheten i grundsko- lan till 8,3 lärare i kommunala skolor och 7,7 lärare i fristå- ende skolor per 100 elever (omräknat till heltidstjänster). Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning var väsentligt högre i kom- munala skolor än i fristående skolor, . I gymnasie- skolan var lärartätheten i kommunala skolor 8,5 lärare och i fristående skolor 6,9 lärare per 100 elever (omräknat till heltids- tjänster). Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning var i kommunala skolor och i fristående skolor . Den var således väsentligt högre även i kommunala gymnasieskolor. Lärare i yrkesämnen har i lägre utsträckning pedagogisk högskole- utbildning än lärare på högskoleförberedande program. Det skulle kunna förklara en del av skillnaden mellan kommunala och fri- stående skolor. Ytterligare en förklaring till skillnaderna kan vara att kraven på att lärarna ska ha pedagogisk högskoleutbildning inte har funnits för fristående huvudmän som för kommunala. 8.1.4Skolinspektionens tillsyn koncentreras på brister och ger inte jämförbar information Skolinspektionens tillsyn utgår i första hand från skolförfattningar- na (se avsnitt 6.2.1). Den kan inordnas under begreppet resultat- kvalitet, eftersom den handlar om skolans måluppfyllelse. Nackdel- arna med att använda resultatet av Skolinspektionens tillsyn som ett sätt att bedöma och mäta skolors kvalitet är i allmänhet flera. Skolinspektionens tillsyn når endast i genomsnitt en femtedel av landets skolor . Även om alla skolor ska granskas är tillsynsobjekten inte slumpmässigt utvalda. Tillsynen av en viss kommun eller koncern kan tidigareläggas om det finns indikationer som motiverar det. Urvalet av tillsynsobjekt utgår så- ledes delvis från en behovsanalys. I detta ligger även att omfatt- ningen och innehållet i tillsynen varierar mellan olika skolor. Att mäta skolors kvalitet Tillsynen omfattar heller inte någon utvärdering av skolors kva- litet. I Skolinspektionens beslut anges inom vilka områden skolan inte bedöms uppfylla de nationella kraven vid tillfället för tillsynen. Genom dessa beslut är det därför inte möjligt att få en fullständig bild av en skolas verksamhet. I en sammanställning av resultatet av den regelbundna tillsynen redovisas att nästan samtliga skolor hade brister i någon form vid tillsynsbesöket. De flesta skolor hade brister som rörde flera områden. Endast 11 grundskolor av 749 och 2 gymnasieskolor av 117 bedömdes inte ha brister i en sådan omfattning att åtgärder behövde vidtas (Skolinspektionen 2011e). Skolinspektionen utreder även anmälningar som har kommit från exempelvis föräldrar och elever om brister i enskilda skolor. Att det riktas många anmälningar mot en viss skola behöver emel- lertid inte betyda att den skolan har allvarligare problem än andra skolor. Antalet anmälningar kan vara beroende av exempelvis hur benägna elevernas föräldrar är att ställa krav eller att en enstaka händelse anmäls . Det bedöms därför att anmälnings- statistiken inte är lämplig att använda som mått på skolors kvalitet. Det eventuella beslut om åtgärder som riktas mot en huvudman med anledning av en anmälan skulle kunna fungera som ett komp- lement till övrig information om skolor. 8.2Betyg och resultat på nationella prov samvarierar med olika bakgrundsfaktorer Den information som finns på nationell nivå om olika aspekter av kvalitet i skolverksamhet, och som dessutom är möjlig att bryta ned på skolnivå, handlar framför allt om olika mått på kunskaps- resultat. De resultatmått som ingår i den officiella statistiken och som redovisas här är betyg och resultat på nationella prov samt genomströmning och andel elever med högskolebehörighet från gymnasieskolan. Elever i fristående grundskolor har i genomsnitt högre kun- skapsresultat än elever i kommunala grundskolor, mätt i såväl betyg som resultat på nationella prov. I gymnasieskolan finns någon skillnad i genomsnittlig betygspoäng mellan fristående och kommunala skolor. Vid en jämförelse av betygsgenomsnitt för elever som har avslutat sin utbildning i de olika programmen fram- kommer att de kommunala skolornas elever i flera fall har bättre Att mäta skolors kvalitet resultat än elever i fristående skolor, medan det i ungefär lika många fall är det motsatta förhållandet som gäller. Genomström- ningen, dvs. andelen elever som fullföljer studierna och får ett slut- betyg, är i genomsnitt något högre i de kommunala gymnasieskol- orna än i de fristående. Betyg är i första hand tänkt som ett mått på den enskilde elevens prestationer, inte på skolors prestationer. Högpresterande elever kan ha goda resultat även om de går i skolor med dålig kvalitet. Omvänt kan skolor med god kvalitet ha elever med olika typer av svårig- heter, som bidrar till att kunskapsresultaten är svagare än vad som annars kunde ha varit fallet. I avsnitt 8.2.2 nämns att elevers genom- snittliga kunskapsresultat samvarierar med föräldrarnas utbildnings- nivå och socioekonomiska status. Det finns även andra faktorer som påverkar resultaten, t.ex. stödet från föräldrarna. Dessa för- hållanden försvårar möjligheten att dra slutsatser om skolans bidrag till elevers kunskapsresultat. Det finns emellertid även ytterligare en faktor som försvårar jämförelser. Det handlar om likvärdigheten i skolornas betygssättning, vilken har blivit ifrågasatt. 8.2.1Bristande likvärdighet i betygssättning och i rättning av nationella prov Såväl som har i olika granskningar kons- taterat att betygen i svenska skolor inte är likvärdiga (se t.ex. 2012c, 2009a och 2011). Det gör betygen problematiska som mått på prestationer inte bara vid jämförelser på skolnivå, och därmed även på huvudmannanivå, utan även i viss mån på individuell nivå. Ett medel för att skapa bättre förutsättningar för likvärdiga betyg är de nationella proven som konstrueras av och genomförs i vissa ämnen och årskurser i och i vissa kurser i gymnasieskolan en gång per termin. följer upp avvikelser mellan betygen på de nationella proven och slutbetygen (se tabell 8.1). Att mäta skolors kvalitet Tabell 8.1 Procentuella andelar elever med lägre, lika eller högre ämnesbetyg i årskurs 9 än vad resultat på nationella prov indikerar av det totala antalet elever, Källa: (). * Antal elever är avrundat till närmaste tiotal. Andelen elever vars ämnesbetyg skiljer sig från betyget på det nationella provet kartläggs för olika ämnen. I exempelvis engelska hade av eleverna i de kommunala skolorna ett högre slutbetyg än betyget på det nationella provet i årskurs 9 i . hade ett lägre slutbetyg och fick samma betyg. Resultatet av uppföljningen för läsåret som avslutades visar inte några betydande skillnader mellan kommunala grundskolor och fristående grundskolor i detta avseende. Mellan enstaka skolor är emellertid skillnaderna betydande. Uppföljningen av betygen i gymnasieskolorna visar liknande resultat. Undersök- ningen för gymnasieskolorna har fram byggt på en urvalsinsamling, vilket gör resultaten osäkrare. Det gäller särskilt om materialet delas upp för olika huvudmän. Man kan dock inte se några systematiska skillnader mellan kommunala och fristående gymnasieskolor. konstaterar att Vilket betyg en elev kommer att få i förhållande till sitt provresultat beror mer på vilken lärare eleven får än vilken skola eleven går på men skolskillnaderna är också väsentliga. Stora skillnader mellan lärares och mellan skolors betygssättning i förhållande till de nationella proven är en indikation på att betygen inte sätts på likvärdiga grunder. Bedöm- ningen är att det finns ett strukturellt likvärdighetsproblem när det gäller gymnasiebetygen i . (2009a). IFAU fann dock inte i den studie som beskrivs i avsnitten 3.3.2 och 8.1.1 några belägg för så kallad betygsinflation. Att mäta skolors kvalitet Rättningen av de nationella proven har emellertid också kritise- rats. Proven rättas lokalt, av den undervisande läraren eller någon annan i arbetslaget, och bedömningarna kan variera mellan olika lärare och även mellan olika skolor. Skolinspektionen har på regeringens uppdrag samlat in och bedömt cirka 94 000 nationella prov på delprovnivå från 1 800 skolor, såväl grundskolor som gymnasieskolor. Insamlingen har gjorts . Proven har rättats i två omgångar. Skolinspektionen har låtit lärare centralt rätta om prov som har rättats av de ordinarie lärarna och jämfört bedömningarna. (Skolinspektionen 2011f och Skolinspektionen 2012e.) Skolinspektionens centrala rättning visar att det för vissa del- prov finns omfattande och stora avvikelser mellan den ursprungliga rättarens bedömning och Skolinspektionens rättning. Det gäller framför allt delprov där eleven ska avge svar i form av en uppsats. Det vanligaste är avvikelser i negativ riktning, dvs. att elevens pres- tation enligt Skolinspektionens rättning motsvarar ett lägre prov- betyg än vad ursprungsrättaren har bedömt. Motsatsen förekom- mer emellertid också. Avvikelserna varierar kraftigt mellan olika skolor. Det finns där- för skäl att vara försiktig med att jämföra skolor med avseende på betyg och resultat på nationella prov. Trots dessa reservationer redovisar vi här genomsnittliga betyg och resultat på nationella prov och de skillnader som finns mellan fristående och kommunala skolor vad gäller dessa mått. Redovisningen grundar sig på den officiella statistik som ansvarar för. 8.2.2Betygen är högre i de fristående grundskolorna Betyg i årskurs 9 har tidigare satts utifrån de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av årskursen, med hjälp av fast- ställda betygskriterier. Ett meritvärde baserat på betygen beräknas inför valet till gymnasieskolan. Meritvärdet är summan av de 16 bästa betygens värden i slutbetyget. En elev som har ett godkänt betyg i 16 ämnen uppnår ett meritvärde på 160 poäng. Maximal poäng är 320.5 Kunskapsresultaten mätt i betyg och resultat på nationella prov är generellt bättre i fristående grundskolor än i kommunala grund- 5 För betyget Godkänt ges 10 poäng, för betyget väl Godkänt ges 15 poäng och för betyget Mycket Väl godkänt ges 20 poäng. Att mäta skolors kvalitet Av eleverna i kommunala grundskolor var det exempelvis som /12 inte uppnådde behörighet till gym- nasieskolans nationella program. Motsvarande andel i de fristående grundskolorna var . Betygspoäng och resultat på nationella prov på aggregerad nivå samvarierar, som nämnts tidigare, med en rad förhållanden som inte kan påverkas av undervisningen även om den ska kompensera för sådana skillnader. Bland dessa finns föräldrarnas utbildnings- bakgrund och andra socioekonomiska förhållanden, stöd och atti- tyder i hemmet och även barnets kön. För att i möjligaste mån neutralisera effekterna av några av dessa förhållanden, redovisas betyg för olika grupper vad gäller kön, härkomst och föräldrarnas utbildning (tabellerna 8.2–8.4). hade flickor ett genomsnittligt meritvärde från årskurs 9 på 224 poäng, jämfört med pojkarnas 199 poäng. I tabell 8.2 redo- görs för det genomsnittliga meritvärdet i kommunala respektive fristående skolor för flickor och pojkar separat. Genomsnittliga meritvärden i årskurs 9 för respektive kön, Källa: (). * Antal elever är avrundat till närmaste tiotal. Tabellen visar att meritvärdena är högre i de fristående grund- skolorna än i de kommunala för både flickor och pojkar. Elever i fristående skolor har bättre resultat än elever i kommunala skolor, oavsett bakgrund. Det gäller i synnerhet elever med utländsk bakgrund som är födda utomlands. SOU 2013:56 Att mäta skolors kvalitet Genomsnittliga meritvärden i årskurs 9 för elever med olika bakgrund, /12 grund, född i Källa: (). * Antal elever är avrundat till närmaste tiotal. Skillnaden mellan huvudmannatyperna i gruppen elever som är födda utomlands är stor, 51 meritpoäng, vilket skulle kunna för- av att de fristående skolorna är bättre på att undervisa elever som är födda utomlands än vad de kommunala skolorna är. Det kan dock finnas även andra förklaringar. Det kan vara så att bland de elever som är födda utomlands så är det de mest motiverade som söker sig till fristående skolor. Det kan även vara så att föräldrar, som aktivt har valt en fristående grundskola åt sina barn, har större förväntningar på att de ska lyckas i skolan och ger dem mer stöd. Det kan även finnas skillnader i föräldrarnas utbildningsnivå, vilket kan påverka resultatet (se tabell 8.4). Andelen elever som går i fristående skolor bland de elever som är födda utomlands är . Det är en mindre andel än bland eleverna som har svensk bakgrund (andelen är ) och en betydligt mindre andel än bland eleverna som har föräldrar födda utomlands men själva är födda i (andelen är ). Utvärdering och forskning visar att föräldrarnas utbildningsnivå och socioekonomiska tillhörighet har betydelse för elevernas resul- tat i skolan.6 I tabell 8.4 kan utläsas att eleverna med föräldrar som 6 Föräldrars utbildningsnivå är den bakgrundsfaktor som påverkar resultaten mest. Elever med föräldrar vars högsta utbildning är grundskola hade ett genomsnittligt meritvärde på 158,5 medan elever med minst en högskoleutbildad förälder hade 230,2 (2011 s. 48). Att mäta skolors kvalitet har hög utbildning har bäst resultat. Tabellen visar också att elever- na i samtliga grupper uppnår målen i högre utsträckning i de fristå- ende grundskolorna än i de kommunala grundskolorna. Tabell 8.4 Genomsnittliga meritvärden i årskurs 9 för elever med föräldrar med olika utbildningsnivå, /12 Källa: (). * Antal elever är avrundat till närmaste tiotal. Skillnaden mellan kommunala och fristående skolor är särskilt stor för elever som har föräldrar med förgymnasial utbildning. För dessa elever skiljer sig det genomsnittliga meritvärdet med 23 poäng. För de elever vars föräldrar har högre utbildning är skillnaderna mindre. Kanske är en förklaring även här att de föräldrar som aktivt väljer en grundskola åt sitt barn har högre förväntningar och ger ett bättre stöd. Om det är fallet så förefaller det ha störst inverkan bland föräldrarna med lägst utbildning. Alternativt har barnet själv en högre motivation än de barn som går i kommunala skolor. En tredje förklaring kan vara att de fristående grundskolorna är särskilt bra på att ta hand om elever som kommer från hem utan studie- vana. Exempelvis skulle förväntningarna på vad barnet kan prestera kunna var i genomsnitt högre i de fristående skolorna än i de kom- munala skolorna. Det finns emellertid enligt vad kommittén har erfarit inga belägg för att så skulle vara fallet. Skillnaderna är relativt betydande mellan hur stora andelar elever i respektive grupp som väljer en fristående skola.