sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — Denna reglering med koppling till genomförd studieväg för att lämna sfi-bonus skulle enligt mitt förslag till nya studievägar ge möjlighet till bonus först efter kurs D för samtliga studievägar. För att mitt förslag så långt möjligt ska harmoniera med nuvar- ande reglering för när sfi-bonus kan lämnas föreslår jag att det fort- satt inte ska lämnas någon bonus efter den första kursen ingående i en studieväg. Således ska inte kurs 1A, 2B eller 3C vara underlag för att lämna sfi-bonus. Jag föreslår alltså att på studieväg 1 ska sfi- bonus lämnas med en halv bonus för den som har uppnått betyg för En sammanhållen utbildning i svenska språket för invandrare godkänt resultat på kurs B, med två tredjedels bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat på kurs C och med högst en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat på kurs D. På studieväg 2 ska sfi-bonus lämnas med två tredjedels bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat på kurs C och med högst en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat på kurs D. På studieväg 3 ska sfi-bonus lämnas med högst en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat på kurs D. I och med att utredningen föreslår att sfi ska bli en del av komvux och benämnas vuxenutbildning i svenska för invandrare behöver också benämningen av lagen som reglerar sfi-bonusen ändras. Den nya benämningen blir Lag om prestationsbaserad stimulansersättning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att sfi-bonusen ska avskaffas. Lagen om upphävande av sfi-bonusen är tänkt att träda i kraft . Om fattar beslut i enlighet med reger- ingens förslag kommer utredningens förslag om ändring av regleringen av sfi-bonus sakna betydelse. 7 Sfi blir en del av komvux Utredningen ska överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom vuxen- utbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Därmed skulle utbildning i svenska för invandrare (sfi) upphöra som egen skolform. En utgångspunkt för uppdraget är att en individs utbildning, förutom utbildning i svenska språket, ska kunna inkludera andra kurser och kunna kombineras med andra utbildningar, arbete och praktik för att öka genomströmningen och förbättra studie- resultaten samt på bästa sätt motsvara de förväntningar individen har på utbildningen. 7.1Möjlighet till kombinerade studier De behov av utbildning eleverna inom vuxenutbildningen har är helt individuella. Dessa behov är inte kopplade till vuxenutbild- ningens indelning i skolformer och nivåer. Detta gäller inte minst den stora andel av eleverna som kommit till som vuxna. Att ges möjlighet att lära sig svenska är naturligtvis en grundförut- sättning men viktigt är också att kunna få ta del av andra kurser som kan ge tillträde till högre studier eller underlätta en etablering på arbetsmarknaden. Att öka möjligheten till parallella studier förbättrar också på många sätt anpassningen till de mål eleven har med sin utbildning. Utgångspunkten för hur vuxenutbildningen är organiserad , i olika skolformer tydligt separerade från varandra, har sitt ursprung i hur utbildningsstruktur och elevsammansättning i den svenska ungdomsskolan såg ut för sedan. Sfi blir en del av komvux grundskola och gymnasieskola har fått sina motsvarigheter inom vuxenutbildningen med komvux på grundläggande respektive gymnasial nivå. Sfi har däremot historiskt haft mer kopplingar till arbetslivet än det formella skolväsendet. Sfi saknar motsvarighet inom ungdomsskolan och har levt ett liv till stor del vid sidan av de övriga skolformerna sedan den blev en del av vuxenutbildningen. Dagens elever inom vuxenutbildningens olika skolformer har ingen bakgrund i eller relation till svensk grund- eller gymnasieskola. De har kommit till som vuxna och deras behov av utbildning ser väldigt olika ut från individ till individ. Enligt Statens skolverks lägesbedömning 20131 och PM - Elever och studieresultat i komvux 2012 är en allt större andel av eleverna i komvux födda utomlands. låg andelen på men har successivt stigit och uppgick till 40 pro- cent. Inom grundläggande nivå var andelen och inom gymnasial nivå . För grundläggande nivå framgår också att hade av eleverna högskoleutbildning. var motsvarande andel . Elever på grundläggande nivå som har högskoleutbildning är i regel utlandsfödda som studerar svenska som andraspråk eller engelska. Naturligtvis har många behov av att lära sig svenska men i övrigt uppvisar eleverna i sfi väldigt olika behov, som hänger samman med vad de har med sig i bagaget i form av kunskaper och kompetenser, förvärvade i formella utbildningssituationer man tidigare deltagit i men också från annat både informellt som icke- formellt lärande. Enligt statistik2 och PM – Elever och studieresultat i sfi 2012 hade av eleverna i sfi 2012 i tidigare utbildning, hade 10–i tidigare utbildning. Bland eleverna finns det således de som har kun- skaper inom olika ämnesområden på en hög nivå, ibland motsvar- ande komvux grundläggande eller gymnasial nivå, ibland på hög- skolenivå. 1Skolverkets lägesbedömning 2013, rapport 387, 2013. Sfi – Elever och kursdeltagare – Riksnivå, Tabell 3A. Sfi blir en del av komvux 7.1.2Vuxnas behov av individualiserade studiegångar Eleverna inom vuxenutbildningens olika delar har andra behov av studieupplägg än barn och ungdomar i grund- och gymnasieskolan. Vuxna har inte en linjär utbildningsväg där alla går in på samma nivå i alla kurser för att efter hand gemensamt läsa kurser med större komplexitet och högre svårighetsgrad. Tvärtom har man behov av att studera kurser på olika nivåer, som utgår från individuella förutsättningar, vilka kan skifta beroende på vilket ämne det berör. Vuxenutbildningen är kursutformad, det finns inga färdiga program att söka. För varje elev behöver det således byggas upp en helt egen studiegång beroende på vad individen redan har för kun- skaper och med vad dessa ska kompletteras. Många sfi-elever har behov av att läsa kurser inom komvux på antingen grundläggande eller gymnasial nivå. I vilken ordning dessa kurser ska läsas behöver också vara föremål för en individuell struktur. För en hel del av de eleverna skulle det kunna vara lämpligt att parallellt studera andra kurser inom komvux, inte minst skulle detta kunna ge en förkortad tid inom utbildningssystemet. Tid är en viktig faktor för eleverna inom vuxenutbildningen, det är centralt att optimera tiden i studier för den enskilde. Så som vuxenutbildningen organiseras riskeras en förlängd studietid och en ökad skuldsättning för den enskilde eleven. Det regelverk som styr sfi är mycket tydligt vad avser samverkan med arbetslivet och möjligheten att kombinera studier i sfi med andra skolformer. I skollagen3 anges att huvudmannen i samarbete med Arbetsförmedlingen ska verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att sfi kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik, eller annan utbildning. Huvudmannen ska också verka för att sfi kan bedrivas under tid för vilken eleven får ersättning enligt social- försäkringsbalken på grund av sjukdom eller skada och för att utbild- ningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvs- arbete. Huvudmannen ska samråda med den berörda arbetsgivaren 3 22 kap. 7 § skollagen. Sfi blir en del av komvux och den lokala arbetstagarorganisationen som arbetsgivaren är bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning. I förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning anges att sfi ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom andra skolformer inom skolväsendet. I kursplanen för sfi4 anges att utbildningen ska, med utgångs- punkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Den måste därför utformas så flexibelt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer att det är möjligt för eleven att delta i undervisningen. I läroplanen för vuxenutbildningen som bl.a. gäller för sfi anges att vuxenutbildningen ska stödja de elever som under sin studietid har behov av att kombinera utbildning och arbete. En elev i vuxen- utbildningen kan ha behov av att kombinera studier i flera av de skolformer som ingår i vuxenutbildningen. Det förutsätter att det finns en nära samverkan mellan de olika skolformerna. Inom vuxenutbildningen finns ett förhållningsätt som relaterar till den ovan beskrivna speglingen av och gymnasie- skolan. På många håll följer man strukturen för ungdomsskolan som bygger på att eleverna först ska bli klara med innan de kan ta sig an gymnasieskolan. Ett sekventiellt synsätt som bygger på att studierna alltid ska genomföras på en nivå eller skolform i taget. Eleverna ska ta stegen i rätt ordning i den utbild- ningstrappa som företrädare för vuxenutbildningen ser framför sig. Traditionen att ställa upp förkunskapskrav som bygger på avslutade studier på tidigare nivå är djupt rotad inom vuxenutbildningen. Enligt betänkande5 visar svaren i utredningens enkätundersökning att närmare sex av tio kommuner kräver en lägsta nivå på språkkunskaper för studier inom komvux på grundläggande nivå. Dessa språkkrav uttrycks i många av fallen som godkänt betyg på sfi, kurs D. Detta sätt att bemöta 4Förordningen (SKOLFS 2009:2) om kursplan för utbildning i svenska för invandrare. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Sfi blir en del av komvux eleverna, som vore de alla lika med samma behov och förutsättningar, rimmar illa med de styrdokument som reglerar skolformerna inom vuxenutbildningen. I dessa är grundprincipen i stället att utbild- ningarna ska erbjudas och organiseras utifrån den enskilde individens behov och förutsättningar. Detta ställer krav på kommuner och utbildningsanordnare att ta reda på varje enskild individs förutsätt- ningar att tillgodogöra sig utbildningen utan att ställa upp generella förkunskapskrav i form av betyg från sfi. Ett exempel på uppställda generella förkunskapskrav kommer från Statens skolinspektions6 tillsyn över vuxenutbildningen i . En av de brister Skolinspektionen identifierade var att eleverna inom sfi inte tilläts att kombinera sina studier med studier inom komvux i enlighet med författningarnas krav. Det framgick att det fanns lokala bestämmelser om förkunskapskrav för komvux på grund- läggande nivå som utgick från att de som hade annat modersmål än svenska, var tvungna att ha godkänt betyg från sfi kurs D eller motsvarande kunskaper i svenska för att vara behöriga. I intervjuer med lärare och företrädare för vuxenutbildningen på central nivå framstod en tendens att betrakta behärskning av svenska som nyckeln till samtliga studier inom komvux. Det kan mycket väl vara så att en elev på sfi parallellt med dessa studier, både önskar och har förmåga att läsa t.ex. matematik på grundläggande nivå och/eller kurser inom något yrkesområde på gymnasial nivå. I betänkande anges att kommunerna ser det som praktiskt att låta eleverna läsa kurserna i en förutbestämd ordning. Administrativa svårigheter verkar lägga hinder i vägen för att eleverna ska kunna läsa kurser på olika nivåer eller inom olika skolformer. Detta sammantaget gör det svårt för eleverna att få tillgång till kurser inom komvux innan sista sfi-kursen är avslutad. Då av de drygt 100 000 eleverna i sfi har en tidigare skolbakgrund bör det finns en hel del som kan klara andra kurser parallellt tack vare tidigare förvärvade kunskaper och färdigheter. Trots detta ges de alltför sällan denna möjlighet. Detta samband styrks av de uppgifter utredningen fått från () (se kapitel 4) på sfi-elevers förekomst i andra studier än sfi . Dessa visar att inte förekom i andra 6 , Beslut efter tillsyn av vuxenutbildningen i , , dnr 43-2010:5286. Sfi blir en del av komvux studier som de förekom i sfi. Denna siffra ökar till om man undantar de som läser på högskola eller universitet. En stor del av dessa högskolestuderande är gäststuderande och läser ofta en masterutbildning med engelska som undervisningsspråk. Enligt den kommunenkät som redovisar i sitt betänkande svarar nästan hälften att man i ganska liten utsträck- ning eller inte alls möjliggör kombinationsläsning av sfi och kurser på grundläggande nivå. Vanligare är att kommunen gör det möjligt att kombinera studier i komvux på grundläggande nivå med gymnasial nivå. Det förefaller som att parallelliteten fungerar bättre mellan de olika nivåerna inom komvux än mellan sfi och komvux. I detta konstaterande tydliggörs den bristande samordningen mellan sfi och komvux. Med styrdokument som så tydligt visar hur sfi ska organiseras i för- hållande till samverkan med arbetslivet och möjlighet för eleverna att kombinera sina språkstudier med kurser inom andra områden och på andra nivåer bör något göras för att denna intention ska få större genomslag i den dagliga verksamheten än som är fallet . För att klara av att möta de behov dagens elever uppvisar behövs ett större mått av helhetssyn inom vuxenutbildningen. Ett sådant förhållningssätt innebär att eleverna ska kunna välja de kurser de har behov av, helt oaktat skolform eller nivå. Dessutom ska kurserna kunna studeras om det bedöms bäst gynna den enskilde. erbjuds eleverna inte tillräckligt ofta denna möjlighet. Sfi-kurser tillsammans med andra kurser från komvux mycket stora kurs- utbud kan, om de läses parallellt, ge ett snabbare inträde på arbets- marknaden för en del elever. Det kan röra sig om yrkesområden som eleven redan har erfarenhet av eller helt nya yrkesområden där sfi- kurserna tillsammans med yrkeskurser gemensamt ger de förutsättningar som behövs för att en individ ska bli attraktiv på arbetsmarknaden. För elever som har målsättningen att studera inom universitet eller högskola kan vägen dit kortas om det inom vuxenutbildningen ges möjlighet till parallella studier av sfi- och komvuxkurser. De skulle då kunna läsa kurser som behövs för behörighet till högre studier. Sfi blir en del av komvux I budgetpropositionen för 20137 anges att de nya regleringarna i skollagen, vuxenutbildningsförordningen och läroplanen för vuxen- utbildningen speglar regeringens syn på vuxenutbildningen som en helhet. Den enskilde individen ska beredas möjlighet att, vid behov och i största möjliga mån, läsa inom flera utbildningsformer sam- . När elever inom vuxenutbildningen inte ges tillräcklig möjlighet att kombinera studier inom olika skol- och utbildnings- former kan det innebära förlängd studietid och ökad skuldsättning för den enskilde. Skollagens övergripande mål för både sfi och komvux är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För att klara av att möta denna mål- formulering finns det behov av en organisatorisk förändring. En förändring som ökar möjligheten för kommuner och utbildnings- anordnare att på ett bättre sätt samplanera erbjudanden om sfi och olika komvuxkurser. På så vis blir det möjligt att tillmötesgå elevernas behov av ökad parallellitet och kontinuitet i studierna. Det föreligger således skäl att överväga en samordning av sfi in i komvux. 7.2Sfi samordnas med komvux Vuxenutbildningens organisering klarar inte av att på ett fullgott sätt stödja dagens elever. Organiseringen bygger på gamla antaganden som inte är giltiga för de behov eleverna uppvisar. Det saknas skäl att dela upp utbildningen i olika skolformer då elev- ernas behov ofta inkluderar kurser från olika ämnesområden och olika nivåer. Vuxenutbildningen behöver en förändrad struktur som på ett självklart sätt kan stödja eleverna i att hitta den mix av kurser de kan behöva. Då utgångspunkten för vuxenutbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar krävs att fokus flyttas från en fast organisation när det gäller skolform, nivå, tid och rum till formerna för hur man på bästa sätt kan stödja de enskilda individerna i deras lärande. Detta förutsätter en gemensam organisation som präglas av anpassningsförmåga och flexibilitet. 2012/13:1. Sfi blir en del av komvux 7.2.1Sfi som en tredje enhet inom komvux Förslag: Skollagen (2010:800) ändras så att sfi upphör som en egen skolform. Sfi ska i stället ingå som en egen del i komvux. Komvux ska bestå av tre separata delar: komvux på grund- läggande nivå, på gymnasial nivå och i svenska för invandrare. För sfi görs undantag från regleringen om att de som fått minst utbildning ska prioriteras. Som en följd av att sfi upphör som en egen skolform föreslås ändringar i andra lagar. Dessa är semesterlagen (1977:480), lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262), inkomst- skattelagen (1999:1229), lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Hur olika begrepp och uttryck används har betydelse för hur man definierar tillhörighet och åtskillnad. Dagens uppdelning av vuxenutbildningen i olika skolformer och nivåer särskiljer mer än det skapar enhet. Uppdelningarna bygger i större omfattning upp stuprör inom utbildningssystemet än en gemensam struktur. Vuxen- utbildningen har en gemensam förordning8 som reglerar samtliga skolformer inom vuxenutbildningen. ska den nya läroplanen för vuxenutbildningen9 tillämpas. Denna läroplan gäller också för samtliga skolformer inom vuxenutbildningen. Genom att föra samman skolformerna sfi och komvux till en sammanhållen gemensam vuxenutbildning tas ytter- ligare ett steg på vägen mot en sömlös vuxenutbildning, en vuxen- utbildning som regleras gemensamt och som i större omfattning kommer kunna ta hänsyn till elevernas förutsättningar och deras samlade behov av vuxenutbildning. 8Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 9Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. Sfi blir en del av komvux Figur 7.1 Ny struktur för komvux Genom att låta den nya språkutbildningen bli en egen separat del av komvux kombineras fördelarna med närhet till komvux övriga kursutbud och tillvaratagande av det individualiserade perspektiv samt kopplingar till omgivande samhälls- och arbetsliv som dagens sfi uppvisar. En sådan organisering klarar att behålla det som är styrkorna inom språkutbildningen, individualiseringen, närheten till det omgivande samhället och till arbetslivet. Att ha en separat kursplan för språkutbildningen förstärker detta förhållande ytter- ligare. Dagens kursplan för sfi har ett tydligt integrationsperspektiv och anger att utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Utbildningen måste därför utformas så flexibelt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer att det är möjligt för eleven att delta i undervisningen. I dessa avseenden skiljer sig kursplanen för sfi i stor utsträckning från kursplanerna för övriga kurser inom komvux. Med gemensam lagreglering och organisatorisk närhet kommer tillgängligheten till komvux övriga kursutbud öka för eleverna inom den nya språkutbildningen. Genom samordningen tas ett steg mot en mer samlad vuxenutbildning. Språkutbildningen behåller sina karaktärsdrag men vinner närhet till övriga komvux. Genom att föra in språkutbildningen i komvux och bilda en gemen- sam skolform görs en markering att de kurser komvux kommer att innehålla ska ses som en enhet, ingående i ett stort gemensamt utbildningserbjudande. Utgångspunkten ska vara en tydlig och enkel Sfi blir en del av komvux struktur, som i stor utsträckning är gemensam för de tre delarna av komvux. Det kommer således under en gemensam organisatorisk enhet finnas kurser på grundläggande nivå, gymnasial nivå och i svenska för invandrare. Ett inkluderande förhållningssätt stärks naturligtvis också av en gemensam lagstiftning inom området. Det blir en starkare och tydligare styrning mot en gemensam struktur som lokala beslutsfattare, tjänstemän och övriga som arbetar med vuxnas lärande behöver ta hänsyn till vid planering och genom- förande av utbildningsinsatserna. I utredningens enkätundersökning tillfrågas kommunerna om i vilken förvaltning ansvaret för sfi är placerat. Av svaren drar utred- ningen slutsatsen att av kommunerna organiserar sfi och komvux i samma kommunala förvaltning. En stor andel av kommunerna ser således sfi och komvux som ett gemensamt ansvarsområde. Med sfi som en del av komvux och en enhetligare lagstiftning på området kan staten ytterligare stödja denna inriktning samt underlätta lokala politiska beslut med utgångspunkt i en gemensam vuxenutbildning. De kommuner som organiserar verksamheterna i olika förvaltningar kommer få anledning att se över sin organisation för att klara att hantera den gemensamma strukturen för vuxnas lärande. Med en gemensam styrning och struktur kan anpassningen till de individer som tillhör målgruppen bli större. Utgångspunkten för vilka utbildningserbjudanden som kommer lämnas blir, med en gemensam organisation, i större omfattning än de behov eleverna uppvisar. En förbättrad anpassning till elevens individuella mål bör leda till en bättre genomströmning, underlätta individens inträde på arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för fortsatta studier. Speglingen av hur ungdomsskolan är uppdelad och organiserad kommer få minskad betydelse. Detta gäller såväl kurser i svenska språket för invandrare som grundläggande kurser och gymnasiala kurser. GRUV-utredningen10 tar i sitt betänkande upp frågan om kurs- starter och antagning inom komvux på grundläggande nivå. bild är att flexibiliteten beträffande kurs- starter och antagning inte är tillräckligt stor i landet. En fara med ett sådant förhållningsätt är att en pågående kurs inom sfi inte avslutas när eleven uppnått kursens kunskapskrav. I stället blir det 10 SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Sfi blir en del av komvux avgörande att t.ex. vänta in nästa kursstart i svenska som andrapråk inom komvux på grundläggande nivå (SvA grund). Man skapar på så vis längre eller kortare perioder av väntan, innan studierna kan fortsätta inom en annan del av vuxenutbildningen, komvux. Genom att göra sfi till en del av komvux blir det tydligare att kurserna tillhör samma organisation, lagstiftaren sänder i och med detta en starkare signal till kommuner och utbildningsanordnare om vikten av sam- planering mellan vuxenutbildningens olika delar. Allt för många sfi-elever befinner sig i stor utsträckning i miljöer utan någon kontakt med det svenska språket annat än under sfi- lektionerna. Om sfi och övriga komvux placeras i gemensamma lokaler kommer närheten till andra elever med svenska som moders- mål att öka sfi-eleverna kontaktytor med det svenska språket. Vid en sammanslagning av sfi och komvux till en gemensam skol- form förväntas samordningsvinster vad gäller organisation, admin- istration och ekonomi uppstå. Man kan bättre utnyttja olika lärares kompetens över de gamla skolformsgränserna, schemaläggning för både lärare och för lokaler kan samordnas bättre, administrativa stödfunktioner kan vara gemensamma, m.m. I förarbetena11 till skollagen anges att uttrycket skolform är välkänt och vedertaget. Regeringen anser att skolform är en lämplig term för utbildningar inom skolväsendet, bl.a. för att särskilja dessa från vissa andra särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verk- samhet.