sou · H1B343 · 2013-06-17 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen. Beredningen har utifrån tilläggsdirektiv tidigare redovisat delbetänkanden SOU 2010:101, SOU 2011:34 och SOU 2012:38. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om (dir 2011:91) ska beredningen ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. redovisade beredningen en plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15). Härmed överlämnar beredningen delbetänkandet Långsiktigt hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43). Sakkunniga i arbetet har varit sektionschefen , länsrådet , miljöpolicyrådgivaren , ordföranden , ordföranden , riksdagsledamoten , miljöansvariga och miljöchefen . Följande personer har biträtt kommittén som experter i arbetet, ämnesråd , ämnessakkunnige , kanslirådet samt departementssekreterarna . Ett flertal personer har också bistått beredningen som experter och referenspersoner i särskilda arbetsgrupper, se bilaga. Reservationer har lämnats av och , samt av . Särskilda yttranden har lämnats av , , och . Begrepp och förkortningar................................................... Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429)............... Förslag till skogsvårdsförordning (0000:00) ................................... Strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning......... Många och växande anspråk på marken.................................. 1.2.1 Förmåga att klara av framtida förändringar ................ 1.2.2 Landskapet som en helhet............................................ 1.2.3 Rättssäkerhet och legitimitet i den statliga 1.2.4 Hela samhällets insatser krävs...................................... Strategin presenteras i tre betänkanden.................................. 1.5Våra förslag – prioriterade insatser med långsiktiga avvägningar som grund............................................................ 1.5.1 Förslag till nya etappmål .............................................. 1.5.2 beslutade etappmål utgör en integrerad del av strategin............................................................... 1.5.3 Samlad konsekvensbedömning..................................... En strategi med etappmål och åtgärder......................... 2.1 Om uppdraget och dess genomförande.................................. 2.2.1 Etappmål för att beskriva samhällsomställning........... Strategins konsekvenser ska bedömas..................................... 2.3.1 Konsekvensanalyser av förslag till etappmål ............... beslutade etappmål om biologisk mångfald ingår i strategin .......................................................... 3.1.1 Etappmål om ekosystemtjänster och resiliens ............ 3.1.2 Etappmål om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster.............. 3.1.3 Etappmål om hotade arter och naturtyper .................. 3.1.4 Etappmål om invasiva främmande arter....................... 3.1.5 Etappmål om kunskap om genetisk mångfald ............ Markpolitik med helhetsperspektiv ............................... 4.1Etappmål om ökad helhetssyn på markanvändningen genom förstärkt samordning i den statliga förvaltningen Skydd av land- och sötvattenområden ........................... Etappmål om skydd av land- och sötvattenområden ............. Prioriterade skötsel- och restaureringsinsatser ............. Prioriterade skötsel- och restaureringsinsatser.................... Staten ska vara ett föredöme som markägare............... Staten ska vara ett föredöme som markägare....................... Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är 8.1Frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande för att miljömålen ska nås i skogen..................... Förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen ...... 9.1Etappmål om förtydligad miljöhänsyn i Ett variationsrikt skogsbruk ....................................... Etappmål om variationsrikt skogsbruk................................. Prioritering av statliga insatser för ökad miljöhänsyn i Prioritering av statliga insatser för ökad miljöhänsyn i Skogsbruk med framtidsperspektiv ............................. Etappmål om ett nationellt skogsprogram ........................... 13.2.1 Markpolitik med helhetsperspektiv ........................... 13.2.2 En ändamålsenlig naturvård........................................ 13.2.3 Miljöhänsyn i skogen.................................................. 13.2.4 Alternativa handlingsvägar ......................................... Förslaget till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429)............................................................................... Författningskommentar till ny skogsvårdsförordning (0000:00)................................................................................. Bilaga 3 Experter och referenspersoner ...................................... Generationsmålet och miljökvalitetsmålen .................. tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende (1 § författnings- samlingsförordningen (1976:725)). Råden lämnas vanligtvis av myndighe- ter och det behövs inget särskilt be- myndigande för att en myndighet ska få besluta om sådana inom sitt område. Används i dagligt tal som benämning för den underrättelse om avverkning som markägare ska göra när en för- yngringsavverkning planeras på en yta eller mer. organismer av alla ursprung, inklusive bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem. Produkter bestående av vegetabiliskt material från jord- och skogsbruk. Ett område som bildas med stöd av 7 kap. 11 § och som om- fattar mindre mark- eller vattenom- råden som utgör livsmiljö för hotade djur- eller växtarter eller som av annan orsak är särskilt skyddsvärda. Ett skogsskötselsystem som innebär att skogen alltid är flerskiktad, dvs. innehåller träd av olika storlek och skogen kontinuerligt gallras. EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Policy (CAP) Egenskaper i landskapet som möjlig- gör för arter att förflytta sig mellan områden som är lämpliga för dem. Hur urvalet av skyddade områden avspeglar existerande ekosystem och Ett naturvårdsavtal som tecknats av med det statliga skogs- ett större sammanhängande landskap med stora ekologiska värden. Ett dynamiskt komplex av växt-, djur dessas icke-levande miljö som inter- agerar som en funktionell enhet. (Konventionen om biologisk mång- Nyttor som människan får från eko- Benämning på det myndighetsarbete som syftar till att förenkla skogs- ägarnas kontakter med myndigheter. Statlig produktiv skogsmark som används för att ersätta markägare vid bildande av naturreservat. Etappmål anger steg på vägen till målet (se prop. 2009/10:155). Etappmålen fastställs av regeringen eller, om det finns särskilda skäl, av SOU 2013:43 Begrepp och förkortningar En rättsregel som är allmän och bindande till alla sina delar inom EU. Council (FSC) nisation inom skogsbruksområdet. regler (standarder) för skogsbruk Vid föryngringsavverkning (slutav- verkning) avverkas huvuddelen av träden i beståndet. har beslutat om ett gene- rationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen (prop. 2009/10:155). Strukturer i landskapet och brukande av desamma som säkerställer en lång- siktig överlevnad av livsmiljöer och arter, genom att spridningsmöjlig- heter säkerställs och på så sätt vid- makthålls ekosystemens förmåga att leverera viktiga ekosystemtjänster. En miljö där en viss växt- eller djurart Hyggesfritt skogsbruk används av namn för skötselsystem, som utgör alternativ till trakthyggesbruket. Med impediment avses här improduk- tiv skogsmark, träd- och buskmark. Enligt grundlagen får ett anspråk på mark från statens sida inte innebära att pågående markanvändning avse- Framgår av 2 kap. 15 § En internationell organisation för naturskydd som bl.a. samordnar arbetet med att ta fram rödlistan över hotade växt- och djurarter och fastställer kriterier för nationalparker Organisationen har över 1000 medlemsorganisationer, både statliga och icke-statliga sådana. Uppdrag till , Skogs- län om att påbörja ett samverkanspro- gram med markägare kring komplet- terande metoder för skydd av natur. Kommittéförordningen (1998:1474) anger att kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser ska redo- visas i utredningars betänkanden. med ett brett perspektiv och innefatta möjliga konsekvenser på både kort och lång sikt. FN:s konvention om biologisk mång- fald (Convention on Biological Diversity, CBD) är ett globalt avtal om bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden. Programmet innehåller olika stöd och ersättningar som ska stimulera till att utveckla landsbygden genom nya företag och nya varor och tjänster. Programmet ingår som en del i EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) och finansieras gemensamt av Europeisk konvention som syftar till att slå vakt om och erkänna betydel- sen av det omgivande landskapet. Konventionen har arbetats fram inom och omfattar de länder som är medlemmar av . SOU 2013:43 Begrepp och förkortningar Innehåller en strategisk plan med globala mål för arbetet med biolo- partsmötet till Konventionen om biologisk mångfald (CBD, se ovan) i Ett större sammanhängande område av viss landskapstyp som bildas med stöd av 7 kap. 2 § i syfte att bevara områdets naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. Beslut om bildande av nationalparker fattas av regeringen efter medgivande Ett nätverk av värdefulla naturområ- den med arter eller naturtyper som i ett europeiskt perspektiv betraktas som särskilt skyddsvärda. Ett område som bildas med stöd av 7 kap. 4 § i syfte att be- vara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behovet av områden för Ett civilrättsligt avtal som kan tecknas mellan markägare och staten genom Även kommuner kan teckna natur- En äldre skyddsform som bildades med stöd av 19 § naturvårdslagen. Ekonomiskt stöd för natur- och (Nokås) som beslutar Skogsområden med mycket höga egenskaper som gör att de är viktiga för att hotade eller missgynnade arter i skogen ska ha möjlighet att av den svenska lagstiftningen på Den hänsyn som tas till exempelvis intressen vid skötsel av skog. har beslutat om 16 miljö- kvalitetsmål som ska uppnås till 2020 2009/10:155). målen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Miljömålssystemet utgörs av mål samt organisation för genomförande syfte är att ge ett strukturerat miljö- arbete och en systematisk uppföljning skrivs i preciseringarna till målen. nisation på skogsbruksområdet. Certification (PEFC) Certifieringsreglerna liknar de som tagits fram av FSC, men är mer anpassat till det småskaliga privata Regleringsbrev är ett regeringsbeslut som innehåller regeringens mål- och resultatkrav på myndigheterna och deras finansiella förutsättningar, bland annat hur stora anslag myndigheter- na får använda. SOU 2013:43 Begrepp och förkortningar Egenskap som beskriver ett eko- systems förmåga att tolerera för- ändringar och störningar utan att det förändras till ett system med helt andra strukturer och funktioner. Arter som är utrotningshotade, riske- rar att bli utrotningshotade eller på något sätt är missgynnade. uppdrag fram rödlista. med rödlistning av Internationella naturvårdsunionen (IUCN). Ett geografiskt område där det gäller särskilda föreskrifter om samråds- plikt enligt 12 kap. 6 § . Lag som anger samhällets krav på Här anges bl.a. vilken virkesproduktion som ska uppnås och vilken hänsyn till naturen, kultur- miljön och rennäringen som ska tas. Förordning som preciserar bestäm- melserna i skogsvårdslagen. Medel för styrning av samhällsut- vecklingen, t.ex. lagstiftning, ekono- miska styrmedel och information. Tillsyn används här som begrepp för verksamhet som avser granskning av myndigheterna för att kontrollera om tillsynsobjekt uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse av den 2009/10:79) EU-förordning som reglerar handel med olagligt avverkat timmer. Trakthyggesbruk är ett skogsskötsel- system som går ut på att skapa lik- åldriga (enskiktade), större bestånd (trakt) och utmärks av att man startar och avslutar ett bestånd genom att det avverkas vid ett enda ingrepp (slutavverkning). När en föryngringsavverkning plane- ras på en yta eller mer ska en markägare underrätta Skogs- styrelsen om detta. kallas ibland för avverkningsanmälan. Ett naturvårdsavtal som har tecknats Avtalen ingår i ett landskapstänkande där tillgången till löv av olika kvalitet tryggas på lång Vi har fått i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (dir. 2011:91). Uppdraget ska slutredovisas . En långsiktigt hållbar markanvändning är avgörande för att vi ska kunna nå generationsmålet och många av våra miljökvalitetsmål. Hur vi använder marken har stor betydelse för flera näringar som jordbruk, skogsbruk, turism och energiproduktion. Markanvändningen spelar även en väsentlig roll för infrastruktur, regional utveckling, kulturmiljö, friluftsliv och rekreation. För att åstadkomma en långsiktigt hållbar markanvändning måste olika intressen och anspråk beaktas och långsiktiga avvägningar mellan samhällsmål göras. Syftet med strategin är att göra dessa långsiktiga politiska avvägningar. I detta delbetänkande fokuserar vi på skydd och skötsel av land- och sötvattenområden och miljöhänsyn i skogsbruket. I vårt nästa och slutliga betänkande inom ramen för strategin analyserar vi hur styrningen av markanvändningen kan utvecklas för ökat helhetsperspektiv. Vi tar då också upp hur vi ska uppnå en hållbar användning av jordbruksmark. Miljömålsberedningen föreslog i SOU 2011:34 fem etappmål om biologisk mångfald. Regeringen fastställde etappmålen genom beslut . Dessa etappmål utgör en integrerad del av strategin för en långsiktigt hållbar markanvändning. Våra förslag – prioriterade insatser med långsiktiga avvägningar som grund En långsiktigt hållbar markanvändning förutsätter att vi ser landskapet som en helhet. Vi har under vårt strategiarbete sett hur svårt det perspektivet är att uppnå i den statliga förvaltningen och att detta kan skapa problem i det omgivande samhället. I vårt nästkommande betänkande inom strategin tar vi oss an den övergripande frågan om hur styrningen av markanvändningen kan utvecklas för ett ökat helhetsperspektiv. Frågan om den statliga förvaltningens samordning relaterar till denna övergripande fråga. Eftersom behovet av en förstärkt samordning i den statliga förvaltningen är mycket tydligt för oss ser vi dock ingen anledning med att vänta med att föreslå detta etappmål, utan lämnar förslaget . Vi föreslår därför: Etappmål om ökad helhetssyn på markanvändningen genom förstärkt samordning i den statliga förvaltningen. En ändamålsenlig naturvård avseende skydd, skötsel och restaurering av särskilt värdefulla områden är nödvändig för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Här behandlar vi naturvård i såväl landsom sötvattenområden. Vi anser att funktionaliteten i det svenska arbetet med skydd av land- och sötvattenområden behöver öka genom att stärka de ekologiska sambanden i landskapet och den ekologiskt representativiteten i skyddet. Det är angeläget för att miljömålen ska nås och för att vi ska leva upp till våra internationella åtaganden i det s.k. inom ramen för Konventionen om biologisk mångfald. Staten är en betydande markägare och äger områden som helt eller delvis är avsedda för jord- och skogsbruk. Staten har därför ett stort ansvar att vara en förebild som markägare. Vi föreslår därför: Etappmål om skydd av land- och sötvattenområden. Vi lyfter här även fram två särskilt angelägna frågor genom bedömningar: Bedömning om prioriterade skötsel- och restaureringsinsatser. Bedömning om att staten ska vara ett föredöme som markägare. Dagens skogspolitik bygger på frihet under ansvar för skogsbruket. Skogsvårdslagstiftningen anger lägsta nivå för miljöhänsyn i skogsbruket. Därutöver behövs omfattande frivilliga insatser från skogsbruket för att miljömålen i skogen ska nås. Statligt finansierade insatser bör inriktas på att stimulera frivilliga insatser. Vi betonar vikten av fortsatt ambitiösa frivilliga insatser. Det är också viktigt att säkerställa att skogsvårdslagens lägsta nivå för miljöhänsyn tydligt anges. Vi behöver även säkerställa förutsättningar för ett variationsrikt skogsbruk. Skogens samlade ekonomiska, sociala och miljömässiga värden behöver uppmärksammas mer i ett långsiktigt perspektiv. En långtgående samsyn när det gäller önskvärd utveckling och prioriteringar i skogspolitiken bör eftersträvas. Vi ser utifrån detta behov av ett nationellt skogsprogram. Vi föreslår därför: Etappmål om förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen. Etappmål om ett variationsrikt skogsbruk. Etappmål om ett nationellt skogsprogram. Vi lyfter här även fram två särskilt angelägna frågor genom bedömningar: Bedömning om att frivilliga insatser för miljöhänsyn i skogsbruket är avgörande för att miljömålen ska nås i skogen. Bedömning om prioritering av statliga insatser för ökad miljöhänsyn i skogsbruket. Vi lämnar en samlad konsekvensbedömning av vår strategi. Kopplat till de olika förslagen gör vi även specifika konsekvensanalyser. Våra förslag bygger på att hela samhällets insatser krävs för att miljömålen ska kunna nås. Våra förslag innehåller en kombination av frivilliga och statliga insatser. Vi bedömer att denna kombination av insatser är ändamålsenlig och kostnadseffektiv för att skapa förutsättningar för att kunna nå både miljökvalitetsmålen och andra viktiga samhällsmål. Förslagen till etappmål kommer inte i konflikt med åtaganden som medlem i Europeiska unionen eller andra svenska internationella åtaganden. Etappmålen om skydd av land- och sötvattenområden och om förtydligad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen kan leda till en liten förändring i utbudet av skogsråvara. Det minskade utbudet bedöms dock vara så begränsat att bara får marginella effekter för skogsnäringens ekonomi och för statens skatteintäkter. Förslagen kommer inte heller att påtagligt ändra förutsättningarna för biobränsleanvändningen eller möjligheter att begränsa klimatpåverkan eller leva upp till våra internationella klimatpolitiska åtaganden. We were tasked with developing a strategy for long-term sustainable land use (ToR 2011:91). The final report is to be delivered on 15 2014. Long-term sustainable land use is essential if we are to achieve the generational goal and many of our environmental quality objectives. At the same time, how we use land has great significance for several industries, such as agriculture, forestry, tourism and energy production. Land use also plays an important role for infrastructure, regional development, the cultural environment, outdoor activities and recreation. To achieve long-term sustainable land use, many different interests and demands must be considered, and social objectives must be counterbalanced in the long-term. The strategy aims to carry out this long-term political counterbalancing. In this interim report, we focus on the protection and management of land and freshwater areas and on environmental consideration in the forestry sector. Our next and final report within the framework of the strategy will contain an analysis of how the management of land use can be improved to promote a more holistic approach. We will also discuss the issue of how to achieve the sustainable use of agricultural land. In SOU 2011:34, proposed five interim targets on biodiversity. The Government approved the interim targets on . These interim targets are an integral part of the strategy for long-term sustainable land use. Our proposals – prioritised measures based on long-term counterbalancing Holistic approach to land policy Long-term sustainable land use requires us to see the landscape as a whole. During the course of our work on the strategy, we have seen how difficult it is for central government administration to take a holistic approach, and that this can create problems in the surrounding society. In our next report within the strategy, we will tackle the overarching issue of how the management of land use can be improved to achieve a more holistic approach. The coordination of central government administration is related to this overarching issue. Because the need for strengthened coordination of central government administration is very clear to us, we do not see any reason to delay proposing this interim target and therefore present the proposal now. We therefore propose: An interim target on a more holistic approach to the use of land through strengthened coordination in central government administration. Appropriate nature conservation with regard to the protection, management and restoration of particularly valuable areas is necessary in order to reach the environmental quality objectives. In this respect, we discuss nature conservation on land and in freshwater areas. We consider that the functionality of Swedish work on the protection of land and freshwater areas needs to increase by strengthening the ecological connections in the landscape and the level of ecological representation in protection. This is important if the environmental objectives are to be achieved and if we are to live up to our international commitments in the protocol under the framework of the Convention on Biological Diversity. The state is a significant landowner and holds areas that are entirely or partially set aside for agriculture and forestry. Therefore the state has a major responsibility to act as a role model as a landowner. We therefore propose: An interim target on the protection of land and freshwater areas. Here we also raise two particularly important issues through assessments: An assessment concerning prioritised management and restoration initiatives. An assessment that the state should be a role model as landowner. Current forestry policy is based on freedom with responsibility in forestry. Forestry legislation specifies the minimum level for environmental consideration in forestry. In addition to this, considerable voluntary initiatives from the forestry sector are required if the environmental objectives regarding are to be achieved. Central government funded initiatives should be focused on stimulating voluntary initiatives. We emphasise the importance of continued ambitious voluntary initiatives. It is also important to ensure that a minimum level of environmental consideration is clearly stated in the Forestry Act. We also need to secure the conditions for varied forestry. The overall economic, social and environmental values of need to be highlighted more from a long-term perspective. Farreaching consensus with regard to desirable development and priorities in forestry policy should be sought. Based on this, we see a need for a national forestry programme. We therefore propose: An interim target on the clarification of environmental consideration in the forestry legislation. An interim target on varied forestry.