sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — Kulturen som råder på skidskytteläktarna karakteriseras av en balans mellan kvinnor och män, och kanske genomsyrar det faktum att män och kvinnor tävlar med samma förutsättningar ekonomiskt på skjutvallen och i skidspåret också läktarkulturen. Kvinnor och män känner sig välkomna och uppskattade redan från start. första år har ett par mycket genomgripande studier genomförts avseende våld bland idrottsåskådare, och då med fokus på främst en teoretisk inriktning; social identitetsteori (se bl.a. Stott, 2001). Ett intressant fynd ur vinkeln social identitet är att upprätthållandet av våldsamma intergruppsprocesser oftast beror på att den egna gruppens medlemmar gör allt för att skydda den egna gruppens kulturella kännetecken, snarare än att man vill åsamka andra grupper skada. Det vill säga våldsbeteenden som hemmalagets supportrar ägnar sig åt är viktiga som interna kultur- bärare snarare än att de syftar till att förstöra tillvaron för andra människor. På skidskytteläktaren är de sociala identitetselementen snarare uppbyggda av en glädje och gemenskap i att bemästra såväl mjölksyra som darrande nerver på skjutvallen. Lägg till det att publiken innan tävlingarna ägnar sig åt sjungande familjeaktiviteter som närmast kan liknas vid Allsång på , och man efter tävlingarna ofta anammar Tyrolen-inspirerad After- Ski. Ja, där har vi kulturbärande element som i mångt och mycket hämmar en aggressiv åskådarkultur. Den slogan som genomsyrade världsmästerskapet i Ruhpolding var budskapet We Are One Family, vilket tydligt slog an tonen för hur besökare från olika länder och samhällsklasser skulle bete sig mot varandra på och utanför skidskyttestadion. Erfarenheter och iakttagelser i samband med världscupen i skidskytte i Inför en världscuptävling i skidskytte har arrangören () möten med polis och räddningstjänst för att diskutera aktuella frågor, bl.a. eventuell utrymning. Det är även möten med TV-produktionen före tävlingarna. Ordningsvakter erfordras endast vid serveringsställen. Runt evenemanget finns välkomstvärdar och ett stort antal publikvärdar med uppgift att ge så god service som möjligt till publiken. Det finns endast en handfull poliser vid evenemanget med allmänna uppgifter (bl.a. kan det förutsättas att de har en lugnande inverkan på publiken). Vid världsmästerskapen 2008 i var det ett hundratal poliser, vilket ifrågasätts av arrangören, då det inte fanns någon hotbild. Ett antal pensionerade poliser fungerar som funktionärer med uppgift att studera ordningsläget. bevakas skidstadion av och frivilliga med hundar. Det är ytterst sällan något bråk inne på skidstadion, men det kan förekomma något fylleslagsmål. Det hörs sällan eller aldrig något grovt språkbruk och i regel stöds även andra länders åkare av publiken genom jubel och glada tillrop då de träffar tavlan. Det är på gång att bildas en supporterförening för landslaget (Family), vilket välkomnas av förbundet och åkarna. En del åkare (bl.a. ) har ett antal supportrar som följder dem på tävlingarna. I övrigt är det inga organiserade supporter- aktiviteter. Det finns olika kringaktiviteter i samband med tävlingarna, såsom sång och musik, tävlingar och intervjuer med t.ex. tränare och åkare. Det finns också ett barnområde enligt IKEA-model- len, där barn kan lämnas när det blir för kallt eller långsamt på läktaren. På flera ställen finns goda möjligheter till mat och dryck. Jag tror att det kan finnas skäl för bekämpare av huliganism att på djupet studera varför individuella sporter som t.ex. skidskytte lyckas bättre på detta område och om det finns mekanismer att överföra från skjutvallen till fotbolls- och ishockeyarenorna. Att på ett strategiskt sätt segmentera kund- och målgrupper bland potentiella evenemangsbesökare så att man ökar spridningen avse- ende ålder, kön och samhällssegment i publiken skulle t.ex. vara ett sätt att enklare kunna påverka och kontrollera beteenden i åskådar- leden. Det finns också skäl att borra djupare i skillnader mellan aggres- sion i grupp kontra engagerade åskådare samt de sociala identitets- element som skiljer sporter som skidskytte från fotboll och ishockey. För skidskytte är det – förenklat uttryckt – glädje och gemenskap och för de två lagsporterna kan det för vissa vara att skydda den egna gruppens kulturella kännetecken. Det är en viss skillnad mellan dessa begrepp. Antalet kvinnliga huliganer är försvinnande litet. Det innebär inte att kvinnoperspektivet saknar intresse. Supporterkulturen är en manlig kultur och en ventil för människors frustration. I många avseenden kan det karaktäriseras som en martyrkultur. Jag noterar att det kvinnliga perspektivet kommer in på olika sätt. En sådan är att huliganer ofta tröttnar på sitt tidigare liv genom att kvinnor, och därmed kärlek, kommer in i bilden. Här finns en klart reformerande kraft som det gäller att ta vara på. Ett andra påverkansområde är att många kvinnor gillar idrott men inte den manliga supporterkulturen. I mina kontakter med kvinnojourer m.m. får jag ofta höra att kvinnor anser att det är för mycket alkohol i samband med idrottsarrangemang, att det är för mycket otrevliga/hemska ramsor på läktarna och att den s.k. polis- brutaliteten även drabbar kvinnor och barn. Det finns en tendens att bilda kvinnliga supporterföreningar då många kvinnor är less på den manliga supporterkulturen. De individer som rör sig i fotbollskulturen är i de allra flesta fall män och killar i olika åldrar. Detta uppenbara faktum är, tillsam- mans med de kollektiva förväntningarna på mäns beteende, det vill säga våra samhälleliga normer för maskulinitet, en viktig del av problemanalysen. Utan dessa pusselbitar riskerar åtgärdsförslag att bli missriktade och i värsta fall verkningslösa. Den grabbiga kulturen visar sig på olika sätt. Fotbollsklubbarna styrs av män, de mest berömda spelarna är män, och supporter- skaran består till en överväldigande majoritet av män. Kulturen är, precis som inom många andra mansdominerade områden i sam- hället, också manlig på så sätt att den styrs av så kallade manliga principer. Det vill säga att den premierar egenskaper som av tradi- tion och kultur förknippas med manlighet och maskulinitet. Att vara lojal, stark och en god kamrat är positiva normer för maskulinitet. Men det finns också normer som är destruktiva, som aggressivitet, våldsamhet och ett förakt för svaghet. I en sådan extremt manlig arena som fotbollen blir det för många än viktigare att anamma dessa normer, positiva som negativa (även för kvinnliga sup- portrar), för att uppnå status och makt och att skapa tillhörighet i gruppen. Att vara mycket man blir synonymt med att vara mycket supporter. Fotbollen beskrivs ofta med krigsmetaforer som att spelarna är krigare som ska vinna en strid. Våld är en manlighetsnorm som inte är särskilt accepterad i samhället i övrigt. Men fotbollsläktarna brukar beskrivas som en av dem som befinner sig där. Ofta används till och med begrepp som manlighetens sista utpost. I denna gör utövande och acceptans för våld att du klättrar på manlighetsstegen. Våldet som är kopplat till fotbollen skapas i en kultur där ett eget regelsystem gäller. I fotbollskulturen gör människor saker, säger saker och ursäktar andras beteende på ett sätt som ofta inte händer någon annanstans i offentligheten. Som allra tydligast blir detta i firmakulturen. Det är ett fåtal individer som tillhör firmakulturen och som begår brott och åtgärderna mot dessa ska inte drabba det stora kollektivet av goda supportrar. Men om åtgärderna ska ha avsedd effekt krävs det att den kultur som firmakulturen uppstår i tar sitt ansvar. I boken känsla för stil av (2001) står följande att läsa om firmamedlemmar: Det är inget snack om att de är intresserade av fotboll. De vill prata minst lika mycket om spelet som om slagsmålen eller sitt inflytande i klubben och deras analyser var inte sämre än de man fick av experterna i SVT:s Fotbollskväll. De nämnde inte ordet hat en enda gång vi pratade med varandra. Däremot sade de att det var kärlek som drev dem. Kärlek till laget och till de andra i gruppen. Det fanns visserligen en sak som alla i firman verkligen hade gemensamt, men den togs aldrig upp. De var alla män. Maskulinitet definieras ofta utifrån vad det inte är. Manlighetens motsats är det som förknippas med kvinnlighet och homosexuali- tet. Detta är en av anledningarna till att just sexistiska ramsor och användandet av kärring och bög som skällsord verkar vara det svåraste att städa bort från arenorna. Den som vill ändra ett beteende hos någon eller några måste ta hänsyn till varför någon agerar som den gör. Vad har denna att vinna på att uppträda som denna gör? Och vad har han eller hon att förlora? Och vad är det som krävs för att ett beteende ska kunna förändras? Ett beteende som ger makt och status kan för individen upplevas som svårt att förändra. Rättviseargumentet, att alla ska känna sig välkomna på läktaren eller att ingen ska känna sig rädd eller hotad, räcker tyvärr inte alltid till för att en förändring ska bli möjlig och långsiktig. går det att identifiera flera nackdelar med de strukturella förhållanden och de kollektiva förväntningar som finns på män och mansrollen. Detta oavsett vad vi tror att mänskligt beteende kommer sig av. Biologiska förklaringar håller inte och det skulle dessutom diskvalificera män och killar från en rad viktiga uppgifter i samhället om det var så att män biologiskt är mer aggressiva och mindre socialt begåvade än kvinnor. Därför måste vi se till den kulturella förklaringen. Att man inte föds som man utan att man blir det och att man blir det på det sätt som omgivningen efterfrågar. I mansrollen ingår att vara modig, ta risker och att utmana sig själv och andra på olika sätt i kraftmätningar. Detta beteende har flera konsekvenser. Ett av de tydligaste uttrycken för att det finns nackdelar med att vara man är att män dör tidigare än kvinnor. Män blir gamla och kvinnor blir . ställt ett samhälle är desto mindre är skillnaden i livslängd. Män har färre nära relationer, tar livet av sig mer än dubbelt så ofta som kvinnor, omkommer i olyckor, dricker mer alkohol och brukar mer narkotika än kvinnor, har fler livsstilsrelaterade sjukdomar, ja listan kan göras hur lång som helst på hur mäns sätt att leva påverkar deras hälsa. Det allra största beviset för att mansrollen behöver förändras finns i brottsstatistiken. Det gäller både på ett nationellt plan och sett ur ett globalt perspektiv. I är (Brå) av dem som misstänks för våldsbrott män. I ett globalt perspektiv beräknas siffran vara ännu högre. Män är också överrepresenterade som offer för våldsbrott. Kanske är det också här som den största för- ändringspotentialen finns? När våldet slår tillbaka på dig själv. När våldet blir ett problem och du måste försaka så mycket för att få tillhöra gruppen så att det är värt det. De som använder våld i ett sammanhang kan använda det i andra. Spärren mot att slå eller kränka andra när du blir provocerad har brutits ner och den måste aktivt byggas upp igen. Låt mig avslutningsvis ta ett exempel från ishockeyns värld och vad det kvinnliga perspektivet där betyder. Kvinnliga arenabesökare har en positiv påverkan på arenamiljön. Intresset för ishockey är mycket stort hos kvinnor. En genomförd undersökning visar att av kvinnor är intresserade eller mycket intresserade av ishockey. De kvinnliga arenabesökarna, som är av totalen, blir allt viktigare för att klubbarna ska nå sina mål för såväl publiksiffror som arenaintäkter. Barnfamiljer ses som en av de växande seg- menten med ökad efterfrågan för all typ av live sportunderhållning inom hela arenaindustri. Kvinnor har även en gynnsam påverkan på arenamiljön. Ökad andel kvinnor i arenan, med mixade klackar, bidrar automatiskt till en mer positiv stämning med mindre hat-kultur och skanderande av t.ex. könsord. Klubbarna i Elitserien arbetar med att utveckla och förbättra arenaprodukten så den upplevs attraktiv för alla potenti- ella målgrupper, däribland den kvinnliga målgruppen. Vissa klubbar uppvaktar kvinnodominerade arbetsplatser med riktade hockey- erbjudanden och många kör speciella tjejkvällar. I har man många unga tjejer på ståplats då man aktivt jobbat med skolor och infört ett ståplatskort Stå 79 till ungdomar som går i års- kurserna 7–9. Där har man nu en fritidsgård på ståplats med både tjejer och killar. Ökad andel kvinnor i arenorna ger både mer intäkter och färre säkerhetsproblem. Svenska Hockeyligans stora satsning på system- utveckling beräknas ge elitserieklubbarna helt nya verktyg för att uppnå en högre andel kvinnor på arenorna. Till detta kommer de förhoppningar ishockeyn knyter till ett framtida system av per- sonliga biljetter (kapitel 20 Arenasäkerhet m.m.). Enligt min mening är det viktigt att arbeta förebyggande, jäm- ställdhetsfrämjande och våldsförebyggande med unga killar och tjejer. Forskning visar att våldsförebyggande arbete har bättre effekt om det också har en genusförändrande ansats. Vi måste också våga se den koppling som finns mellan den negativa delen av fotbollskulturen som till exempel sexistiskt, rasistiskt och homofobiskt språkbruk och de våldsbrott och ordningsstörningar som begås av ett fåtal individer. Som gammal polis vill jag också trycka på att polisens maskulina struktur har betydelse för hur samspelet mellan polis och sup- portrar fungerar. Att skrämmas och att visa kraft och styrka är en metod för att uppnå lydnad. Fel använt riskerar polisens agerande att stärka den aggressiva kärnan av högrisksupportrar och att göra det lättare för dem att nyrekrytera. Det är spännande att se hur kvinnor börjar ta egna staplande steg in i supporterkulturen. I Hammarby diskuteras formerna för bildande av en kvinnlig supporterförening. I AIK och Hammarby har förekommit bussar för tjejer vid bortamatcher för att slippa sexistiska ramsor och andra rutiner vid uppvärmning inför match- erna. Kortsiktiga och tuffa lösningar riktade mot de mest våldsamma individerna måste kombineras med långsiktiga förebyggande insatser som syftar till att förändra supporterkulturen och därmed minska det idrottsrelaterade våldet. Detta är en fråga jag återkommer till i andra delar i betänkandet. Jag vill också här hän- visa till skrivningarna i kapitel 12 Det svenska Firmalandskapet kring den hegemoniska maskuliniteten och andra aspekter på det svenska firmalandskapet. Det är till exempel glädjande att se de aktiviteter på området som görs av Svenska Hockeyligan. Den genomförda under- sökningen som visar att inemot av kvinnor är intresserade av ishockey kan här tjänstgöra som en fyrbåk. 17.12 Supporter Liaison Officer () Som jag tog upp i delbetänkande har man i Allsvenskan från och med fotbollssäsongen 2012 infört funktionen Supporter Liaison Officer () som ett instrument för att förbättra relationen mellan klubben och supportrarna. SLO-funktionen har funnits i och den bedöms ha varit ett viktigt verktyg i de förbättrade relationerna mellan klubben och supportrarna. Uttryckt i mer tekniska termer har UEFA infört ett nytt s.k. B- kriterium (se nedan) i sin klubblicens, som innebär att en särskild kontaktperson för supportrar (SLO) ska utses i de klubbar som ingår i UEFA-licensprocessen. Av (SvFF) beskrivning av läget framgår följande: Den sökande föreningen måste utse en person med särskilt ansvar för kontakten med föreningens supportrar. Kontaktpersonen måste regel- bundet närvara vid möten med föreningens ledning och samarbeta med föreningens säkerhetsansvarige kring säkerhetsrelaterade frågor. Ett B-kriterium innebär att kravet ännu inte är kopplat till licensen som berättigar till deltagande i UEFA:s klubbtävlingar. Det kan i stället föranleda annan påföljd om inte kriteriet uppfylls. Det är sannolikt att kriteriet kommer att uppgraderas av UEFA till ett A- kriterium om , när formerna för SLO-funktionen har satt sig. Om en sökande/klubb inte uppfyller ett A-kriterium beviljas inte den licens som berättigar till deltagande i aktuell serie, såvida inte särskilda skäl föreligger. Hur en SLO-funktion utformas beror på klubbens storlek, publik- antal vid hemma- och bortamatcher, kännedom om den specifika kulturen kring föreningens supportrar och erfarenheterna från egna matcharrangemang och supportrarnas uppträdande vid borta- matcher. En SLO ska inte sammanblandas med den säkerhetsansvarige i klubben utan är en person med en kompletterande funktion. Säker- hetsansvarig kan och ska därför inte utses till SLO. SOU 2013:19 Den positiva supporterkulturen väntas dock samarbeta med den säkerhetsansvarige i säkerhets- relaterade frågor. En av SLO:s viktigaste uppgifter är att genom sin funktion verka för att föreningen utökar servicen till sina supportrar. Detta genom att finnas nära supportrarna i deras vardag och vid match- erna för att bevaka och följa upp att supportrarnas behov blir upp- märksammade och tillvaratas på ett bra sätt. Detta gynnar alla parter. UEFA har i sin utformat en beskrivning av vad som bör vara SLO:s basfunktioner i föreningen: En SLO fungerar som sambandsman eller en bro mellan supportrarna och klubben och har som uppgift att hjälpa och förbättra dialogen. SLO:s arbete är beroende av den information denne får från såväl klubb som supportrar och den trovärdighet man uppbär från båda parter. SLO informerar supportrarna om relevanta beslut av klubbens ledning och, i andra riktningen, synpunkter som förs fram av supportrarna framförs till klubbens ledning. SLO bygger relationer inte bara med olika supportergrupper utan efter eget initiativ även med polis och säkerhetspersonal och eventuellt andra aktörer. SLO samarbetar med SLO hos andra klubbar innan matcher för att bidra till att supportrarna uppträder i enlighet med de rikt- linjer som gäller för god säkerhet. Skulle man försöka formulera en slags vision av vad SLO-funk- tionen väntas innebära skulle en beskrivning kunna vara följande: Att utveckla klubbens arbete med supporterservice och supporter- dialog där det övergripande målet är att bidra till ökad publiktill- strömning. Parallellt är uppgiften att hjälpa till med att utveckla klubbens sociala engagemang i närsamhället. Några fakta om SLO Jag har gått ut med en enkät till klubbarna, via Föreningen (), för att få en uppfattning om hur klubbarna ser på den nya SLO-funktionen samt få lite fakta om hur rekryteringen av SLO har gått till m.m. Samtliga klubbar i Allsvenskan inrättade en SLO-funktion. De tre nya klubbarna i Allsvenskan, (), och , är på väg att skaffa sig en sådan funktion 2013. I Superettan har , och (de två sistnämnda klubbarna spelade i Allsvenskan säsongen 2012) också denna funk- tion. Beroende på förhållandena i och runt klubben varierar ambitions- nivån på SLO-funktionen. Vissa klubbar har heltidsanställda SLO medan andra endast har en ideellt arbetande SLO . Däremellan finns alla varianter. Ett par klubbar har förutom ordinarie SLO en eller flera assisterande SLO på ideell basis, främst i samband med matcher. Samtliga SLO är män, förutom en kvinna i . Merparten av SLO har rekryterats från de egna supporterleden, ibland via intern annons och ibland via handplockning. är externrekryterad utanför fotbollens sfär. SLO är ofta inplacerad i evenemangs-/marknadsorganisationen. Det är viktigt att SLO är fristående från säkerhetsfunktionen, men ska naturligtvis samarbeta med denna. Samtliga SLO har genomgått en tvådagars utbildning i SvFF:s regi och det kommer att bli fortlöpande utbildningstillfällen. Ett nätverk håller på att byggas upp mellan klubbarnas SLO och inför varje match sluts en överenskommelse mellan SLO hur de ska arbeta. Överenskommelsen läggs in i ett gemensamt informations- system. Efter matchen ska varje SLO lämna en rapport, vilken också läggs in i det gemensamma systemet, så att alla ska kunna ta del av varandras erfarenheter. Fyra SLO:s beskrivning av sin roll Jag har också bett fyra klubbars SLO (samtliga av dem är anställda av klubben) att svara på ett antal frågor och här följer en samman- fattande redovisning av det digra underlag jag fick in. varierar naturligtvis, men jag tror att nedanstående punkter i stort gäller för samtliga SLO. SLO ska värna om klubbens grundvärden som publikfokus, service, stämning, trivsel, gemenskap och delaktighet. SLO ska bidra till att öka kunskapen bland supportrarna om klubbens uppbyggnad i synnerhet och föreningskunskap i all- mänhet men även bidra till att öka kunskapen bland klubbens anställda, styrelsen och ideellt arbetande om supporterkulturen, främst den organiserade. SLO ska arbeta för en positiv supporterkultur. SLO ska underlätta för tifogrupper. SLO ska vara en förbindelselänk mellan klubben och support- rarna. En viktig uppgift är den löpande kommunikationen med supportrarna, dels i samband med matcher men även vid andra tillfällen. Det kan ske vid möten, via hemsidor, SMS och per telefon men också vid personliga möten. Men SLO ska också i samband med matcher ha kontakt med andra besökare på arenan, inte minst bortasupportrarna. SLO ska hantera informationsflöde/kommunikation/dialog mellan klubben och supportrarna. SLO ska ta in och förmedla synpunkter från supportrarna till klubbledningen men även föra ut klubbens budskap till support- rarna. Det är viktigt att föra in supportrarnas röst och önskemål till beslutsfattarna och arbeta för att den breda kundkretsens önskemål, så långt möjligt, beaktas. SLO ska, genom sitt arbetssätt, bidra till ökad säkerhet kring arrangemanget. SLO ska samordna och bygga relationer med de olika supporter- grupperna, andra klubbars SLO, SvFF och , arenaägare, ligan, polisen, fältassistenter, media m.fl. Vid sidan av kärnverksamheten (beskriven ovan) arbetar vissa SLO med samhälls- och socialt relaterat arbete inom klubben och här följer några exempel på detta. GAIS SLO har tagit över det samhällsansvar som andra inom klubben har hanterat. Det gäller bl.a. samarbetet med Social , samverkan med och de andra stora Ung och Trygg och deras fältarbete kring ungdomar knutna till fotbollen är en annan samverkanspart som SLO är engagerad i. I SLO arbete i ingår att utveckla klubben till att bli en mer aktiv aktör i närsamhället. Syftet är att visa på socialt ansvarstagande utöver det som redan görs i och med ungdomsverk- samheten, stärka klubbens betydelse lokalt, ge klubben mer positiv uppmärksamhet samt långsiktigt bidra till publikrekryteringen. bedriver en omfattande social verksamhet och har en egen avdelning – MFF i samhället. SLO är en viktig länk i detta arbete. Klubbarnas ungdoms- och sociala verksamhet beskrivs närmare i kapitel 16 Förebyggande insatser. Jag bedömer att SLO redan nu fyller en viktig funktion. Detta har jag fått bekräftat från såväl klubbar, som polisen och match- delegaterna. Likväl anser jag att funktionen fortlöpande behöver utvecklas. Jag har också träffat ett antal SLO vid mina besök på olika arenor runtom i landet och jag har frapperats av med vilken entusiasm de går in för sitt uppdrag och vilken kunskap de har om sina supportrar. Jag har å andra sidan upplevt att några klubbar inte fullt ut nyttjar sina SLO, utan de tycks bara finnas till för att regelverket kräver det. Jag anser t.ex. att SLO bör vara med på förmöten med den information de har om supportrarna och kanske också på efter- möten. Det är vidare enligt min mening nödvändigt att dagens extremt sneda könsfördelning åtgärdas. Från vissa samhällsföreträdare har uttryckts en farhåga för att SLO blir en tummelplats för före detta värstingar. Jag delar inte denna farhåga förutsatt att tillräcklig möda läggs ned i rekryterings- processen. Framgången för SLO är helt avhängig av vem som rekryteras och dennes kompetens att vara balansspelare samt naturligtvis graden av uppbackning från klubbstyrelsen. I uppgiften ska ingå att bygga relationer till externa parter som polis, arenaägare, fältassistenter m.fl. samt att känna ansvar för gästande lags supportrar. bör göra löpande uppföljning efter varje säsong. Impulser från andra europeiska länder bör löpande inhämtas av /SvFF.