sou · H1B361 · 2013-09-05 00:00:00 — Det slutna beståndet finns främst på strategiskt viktiga geogra- fiska platser, spridda över hela landet. Garnisoner som utgör baser inkluderar även vissa slutna objekt där infrastrukturen är samman- kopplad med det öppna beståndet. Det slutna beståndet har ingen sammankopplad funktion med garnisoner som inte utgör baser. Flygbaser och Marinbaser innehåller i sin funktion ett flertal objekt vilka ingår i det slutna beståndet. Det slutna beståndet utgör här en viktig del för att upprätthålla basfunktionen. Det slutna beståndet ska kunna fungera i såväl fred som kris och krig. Det ställer särskilda beredskapskrav på både anläggningen och personalplanering. Personal för att genomföra drift och förvaltning av anläggningar dimensioneras utifrån hyresgästens krav och ska kunna verka över tiden. kan tillhandahålla jour i fred, kris och krig och har också ledningsberedskap för att hantera överraskande oförutsedda händelser som inträffar. Som framgått av avsnitt 3.3 förvaltas det slutna beståndet av avdelningen . Berörda personer behöver bl.a. särskild skyddskompetens. För att uppfylla dessa krav genom- förs särskild utbildning inom . Vidare krävs säkerhetsskyddad upphandling med säkerhetsskyddsavtal () när externa konsulter eller entreprenörer anlitas för arbeten avse- ende anläggningar eller annan verksamhet som omfattas av sekre- tess som rör rikets säkerhet. För att säkerställa verkets och hyresgästens behov av sekretess har också säkerhetshantering i all verksamhet som rör det slutna beståndet. Med hänsyn till sekretess upprättas bl.a. avtal för inarrenden, nyttjanderätter, servitut och hyresavtal m.m. i särskild ordning vid hanteringen av det slutna beståndet. Som framgått av kapitel 1 ingår i vårt uppdrag att värdera samtliga fastigheter i fastighetsbestånd innan de kan överlåtas eller överföras till annan organisation. Verkets fastighets- bestånd är inte marknadsvärderat. Mot denna bakgrund genomfördes en värdering under somma- ren 2012, genom ett gemensamt uppdrag till tre fastighetskonsult- företag6, vilka upphandlades av . Värderingen gjordes utifrån följande förutsättningar, vilka verket och utred- ningen – efter diskussion i expertgruppen – gemensamt kom över- ens om: Bedömningen har baserats på marknadsvärde. Marknadsmässiga intäkts- och kostnadsnivåer har därmed tillämpats vid värde- ringen. Detta innebär att dagens hyressättning, som är kost- nadsbaserad (se nästa avsnitt), inte har tagits som utgångspunkt. 6 De tre företagen, vilka arbetade med olika delar, var Forum Fastighetsekonomi, /Svefa Fastighetsekonomi och Värderingsbyrån. Det har förutsatts att nuvarande hyresgästsituation kvarstår. Den har därmed bildat utgångspunkt för värdebedömningarna. Arbetet har baserats på beståndsvärdering, med innebörden att verksamhetsmässigt sammanhängande enheter (t.ex. garnisons- områden, övnings- och skjutfält m.m.) har värdebedömts hel- hetsvis. I arbetet med värderingen befanns det lämpligt att dela in fastighetsbestånd i 103 sådana geogra- fiska områden. Av sekretesskäl har värderingen i princip endast omfattat det öppna fastighetsbeståndet. I den mån delar av en byggnad om- fattas av sekretess, och i övrigt ingår i det öppna beståndet, har den dock inkluderats. Försvarsanläggningar har däremot inte ingått. I värderingen har inte beaktats eventuella möjligheter att, givet nuvarande verksamhet och hyresgästsituation, realisera underlig- gande värden genom fastighetsutveckling, t.ex. förtätning och ökat blandutnyttjande. På vårt uppdrag har däremot Fortifikationsver- ket och Försvarsmakten gemensamt utrett vissa frågor av detta slag (se vidare kapitel 5). Resultatet av värderingen blev att fastig- hetsbestånd sammantaget bedöms ha ett marknadsvärde på . Det kan jämföras med det bokförda värdet för verkets byggnader, mark och annan fast egendom, som uppgick till . Det uppskattade marknadsvärdet varierar mycket mellan de 103 geografiska områden som beståndet delats in i för värderingen. Till exempel står de 15 områden som har åsatts störst värde (vardera mer än ) sammantaget för – det område som har bedömts ha det enskilt största värdet är f.ö. (kasern plus övnings- och skjutfält) med . I andra änden av skalan finns ett tjugofemtal områden, vilkas värden har bedömts understiga vardera. Det bör noteras att den värdering som har gjorts påvisar ett betydligt högre marknadsvärde än vad som redovisades i betänkan- det Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). I det betänkandet sades en översiktlig marknadsvärdering indikera ett värde på fastighetsbestånd om . Att bedömningarna skiljer sig så pass kraftigt åt kan ha flera orsaker. Den viktigaste är enligt vår bedömning att den värdering som har gjorts har varit mer detaljerad och djupgående och därför också torde uppvisa ett sannare värde. Därtill kan mark- nadsförhållandena möjligen ha förändrats sedan SOU 2011:31 publicerades. Till viss del torde de olika uppskattningarna dock även hänga samman med att den här typen av marknadsvärdering är en teoretisk exercis och inte någon exakt vetenskap. Särskilt svårt är det att uppskatta värdet på den typ av ändamålsfastigheter som det delvis är fråga om i det här fallet, dvs. objekt som är särskilt anpassade till den berörda verksamheten och svåra att finna paral- leller till på den reguljära fastighetsmarknaden. hyresgäster är främst Försvarsmakten och andra myndigheter och organisationer inom försvarsområdet. För- svarsmakten hyr av den lokalyta verket hyr ut. Det motsvarar av den totala arean lokaler verket förvaltar. Andra större hyresgäster är (), () och Totalför- svarets forskningsinstitut (FOI). Verket har även flera andra stat- liga hyresgäster, såsom Polisen, och Swedavia. Vidare har det skett en ökad uthyrning till civila hyresgäster med särskilda krav på skydd och säkerhet. En del i uppdrag är att bevara och utveckla kompe- inom skydds- och anläggningsteknik och bidra till ett robust samhälle. Allt fler kunder efterfrågar kvalificerat fysiskt skydd, t.ex. för sina serveranläggningar. Exempel på civila kunder är Net fastigheter, , och . har också många små kunder som exempel- vis hyr ett fritidshus eller arrenderar jakt- och fiskerätter. Uthyr- ningen av bostäder och fritidshus hänger ofta samman med att dessa inte kan säljas på grund av Försvarsmaktens eller andra hyres- gästers intilliggande verksamhet. I tabell 3.2 nedan visas uthyrningen per kund/kundgrupp samt respektive kunds/kundgrupps andel . Som framgått ovan förvaltar även stora mark- områden. Dessa upplåts framför allt till kunder inom försvarssek- torn, främst Försvarsmakten (som stod för cirka 52 pro- cent av den upplåtna markarealen) och (). Den största kundkategorin i övrigt avseende mark är arrendatorer av jordbruksmark, som stod för . Som nämndes i avsnitt 3.2 har regeringen angett som ett mål att kundundersökning ska uppnå ett Nöjd-kund-index (NKI) om minst 65. Kundundersökningarna genomförs , . Från mätningen till den som skedde förbättrades NKI med sju enheter och låg på 64. låg dock NKI vid samtliga berörda mät- tillfällen under det mål regeringen angett i regleringsbreven för de aktuella åren. Som framgått av avsnitt 2.1.4 anges i förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, att en fastighetsförvaltande myn- dighet får upplåta mark och lokaler till statliga eller kommunala myndigheter eller till enskilda. Sådana upplåtelser ska ske på mark- nadsmässiga villkor. Om ersättningen inte kan fastställas på mark- nadsmässig grund ska den fastställas efter vad som kan anses skä- Hänsyn bör då tas till fastighetens särskilda karaktär och dess ekonomiska och tekniska livslängd. Utöver denna förordning sker regeringens styrning av Fortifika- tionsverkets hyressättning gentemot Försvarsmakten i myndig- hetens regleringsbrev. sker hyressättningen utifrån en modell (Hyresmodell ) som de två myndigheterna gemensamt utformat på uppdrag av regeringen. I regleringsbrevet till anges således att upplåtelse av mark och lokaler till Försvarsmakten ska ske enligt Hyresmodell . En grundläggande utgångspunkt för modellen är att den ska bygga på självkostnadsbaserad hyressättning. Vidare är avgiftsförordningen (1992:191) styrande för hur och i vilken omfattning får finansiera sin verksam- het med hyresintäkter. sker samråd med Ekonomistyr- ningsverket om den hyra som verket tar ut. Hyran ska tas ut så att full kostnadstäckning uppnås i respektive verksamhet. Hyresnivå- erna ska beräknas så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Det innebär att hyran ska beräknas så att intäkterna på ett eller täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt för- enade kostnader. tillämpar samma modell även för övriga försvarsmyndigheter och i princip också för övriga statliga hyres- gäster.7 har således bedömt att hyran för dessa förhyrningar inte kan fastställas på marknadsmässig grund. Enligt Hyresmodell upprättas upplåtelseavtal som avser en byggnad, del av byggnad, anläggning, befästning eller markområde för en angiven tid och angiven ersättning. Vanligast är att avtalet omfattar en grupp av byggnader eller ett helt område med mark och byggnader, t.ex. en hel garnison eller stora delar av en garnison. Modellen medger avtal som är upp till långa såvida inte regeringen beslutar om annat. Försvarsmakten har i huvudsak fyra- och sexåriga avtal med . Utgångspunkten för hyressättningen i Hyresmodell är alltså att Försvarsmakten inte ska betala mer än de kostnader For- tifikationsverket har för fastigheterna. Hyran är uppbyggd av kost- naderna för de fem komponenterna kapital, administration, under- håll, drift och media (el, värme, kyla, vatten). Mediadelen består av en fast beräknad kostnad för försörjningsdelen (att jämföras med abonnemangskostnad hos t.ex. elnätsföretag eller fjärrvärmeägare) 7 SOU 2011:31, s. 141. och en reglerbar kostnad som beräknas utifrån en normalårsför- brukning och i efterhand justeras utifrån faktisk förbrukning. Om upplåtelseavtalen är längre än indexeras samtliga kostnader utom kapital mot konsumentprisindex, KPI. Kapitaldelen förändras under avtalets löptid beroende dels på hur kapitalkostnader mot Riksgälden förändras och dels på det avkastningskrav som regeringen har fast- ställt för budgetåret. Som framgått av avsnitt 3.2 gäller för att i sin verksamhet ska uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnitt- ligt myndighetskapital om . Avkastningskravet uttryck- er alltså vad regeringen vill ha betalt för att låna ut myndighets- kapitalet och ger därmed upphov till en kostnad som ingår i den kostnadsbaserade hyran. Att har dessa två typer av kapitalkostnader – räntor på lån i Riksgälden respektive avkastning på det disponerade myndighetskapitalet – hänger sam- man med hur verkets fastigheter är finansierade. Vid verkets bildande invärderades tidigare anskaffade fastigheter till ett visst värde, vilket gav upphov till ett statskapital, medan fastighets- investeringar som har skett därefter har finansierats med lån i Riks- gälden (se vidare avsnitt 3.5). En utgångspunkt för hyresmodellen är att hyresavtalens löptid ska motsvara det investerade kapitalet så att det efter respektive hyresavtals utgång återstår ett restvärde som motsvarar objektets bedömda marknadsvärde. Löptiden för de hyresavtal som tillämpas (upp till ) överensstämmer dock inte med objektens ekono- miska livslängd, som för försvarsfastigheter i normalfallet antas vara . Genom att hyresavtalen är betydligt kortare än objek- tens bedömda livslängd återstår i allmänhet ett betydande kapital- värde (restvärde) när hyresavtalet löper ut. Detta restvärde räknas inte in i avtalets kostnader, utan beaktas när avtalet upphör genom återvinning av återstående kapital. Det sker genom att återstående bokförda värden (linjär avskrivning) täcks av hyresgästen när avta- let upphör, förutsatt att hyresgästen inte väljer att teckna ett nytt avtal. Om avtalet däremot nytecknas, vilket är det normala, beräk- nas kapitalkostnaden då utifrån objektets återstående bokförda värden. När upplåtelseavtalet upphör ska det sägas upp av parterna, i annat fall förlängs det med ett ettårsavtal. Uppsägning kan bara ske av avtalet i sig, inte av ingående delar. För det fall att hyresgästen för tillfället inte har behov av att nyttja en byggnad eller annan facilitet kan den ställas i s.k. malpåse. Då hyrs objektet till lägsta möjliga kostnad mot att det under avtalets löptid inte nyttjas. För att då kunna reducera kostnaderna vidtar en rad åtgärder, bl.a. sänks inomhustemperaturen, tillsyn, snöröjning och underhåll minimeras etc. Om förhållandena i övrigt tillåter det, kan det också förekomma att objekt som Försvarsmakten för till- fället inte behöver temporärt hyrs ut till tredje part. I praktiken kan också på förfrågan från Försvarsmakten pröva om ett objekt är avskiljningsbart, i vilket fall hyresförhållandet för det kan sägas upp. Förutom vid upplåtelseavtalets upphörande har hyresgästen rätt att säga upp ett avtal med hänvisning till förändrad verk- samhetsinriktning eller tillkommande investering (investeringar beskrivs nedan). Det senare fallet innebär att kostnadsbilden inom ett område med flera upplåtelseavtal kan harmoniseras mellan bygg- nader etc. även om en ny byggnad tillkommit efter det att upp- låtelseavtalet tecknades. I sammanhanget bör också nämnas att när Försvarsmakten har sagt upp upplåtelseavtal, så har det ofta skett som en följd av riks- dagens försvarsbeslut . För dessa avtal har Försvarsmakten genom en undantagsregel inte behövt reglera den återstående kapitalskulden (se avsnitt 3.5). Slutligen bör påpekas att Försvarsmakten, och även andra för- svarsmyndigheter, vid ett flertal tillfällen har fått hyresreduktioner. Utrymme för detta har skapats när Fortifika- tionsverket har kunnat realisera kostnadsminskningar i sin verk- samhet, med anledning av besparingskrav enligt uppdrag från reger- ingen eller effektiviseringsåtgärder i övrigt inom verket. Hyres- reduktionerna har kunnat avräknas till kunderna i efterhand när kostnadseffekterna har räknats hem av genomförda åtgärder. För Försvarsmakten medförde detta en hyresreduktion med –2009. fastighetsbestånd är inte statiskt . Som framgått ovan har beståndet totalt sett minskat kraftigt sedan verket inledde sin verksamhet (arbetet med att avyttra fas- tigheter beskrivs närmare i avsnitt 3.4.3), men det sker också kon- tinuerligt investeringar som påverkar beståndets omfattning och karaktär. Investeringarna – som sker i samråd med kunderna – handlar främst om ny- och ombyggnation, men kan även avse inköp av fastigheter.8 Som framgått av avsnitt 2.1.4 får besluta om investeringar (förvärv, nybyggnader och ombyggnader) där den beräknade investeringskostnaden per projekt inte översti- ger . För högre belopp ska frågan överlämnas till regeringen för prövning. Beträffande ny- och ombyggnation har och Försvarsmakten kommit överens om att skilja på brukar- respek- tive ägarrelaterade investeringar. De förstnämnda initieras av hyres- gästen och har sitt ursprung i dennes förändrade behov, medan de senare initieras av . Ägarrelaterade investe- ringar kan t.ex. avse investeringar i objekt som ingår i den tekniska försörjningen eller som syftar till effektivisering eller är nödvändiga för att efterleva författningskrav. Båda typerna av investeringar kan avse såväl det öppna som det slutna beståndet. Som framgått av avsnitt 3.3 ansvarar Byggavdelningen för inve- steringsverksamheten för det öppna beståndet. Berörda personer finns såväl i (avdelningens ledning, experter inom områ- den som el, vvs, brand och kulturarv samt flera projektledare) som runt om i landet (övriga projektledare). Ägarrelaterade investe- ringar genomförs av både verkets två fastighetsavdelningar och . De brukarrelaterade investeringarna leds från Byggavdelningen, från Markavdelningen. Enligt vad uppgett till utredningen upp- visar investeringarna en cyklisk variation . Utfallet brukar vara lägst med försvars-/inriktningsbeslut och som störst därefter. Detta illustreras i figur 3.2 nedan. I figuren visas de faktiska utfallen åren 1994–2011, uttrycket pri- ser, samt prognos för åren 2012–2014. I sammanhanget bör påpekas att det faktiska utfallet blev lägre än det prognostiserade belopp som anges i figuren. Enligt kan avvikelsen för- av att regeringen ska pröva investeringar större än 20 mil- joner kronor, varför projektens tidplan, och därmed utgifternas fördelning över tiden, påverkas av när besluten de facto fattas. 8 Enligt årsredovisning är ny- och ombyggnation de i sammanhanget viktigaste prestationerna, medan inköp av fastigheter är en mindre del. Genomgående i figuren har investeringarna till klart övervägande del avsett lokaler (). I övrigt har det i första hand handlat om investeringar i anläggningar och, under enstaka år, i flygfält samt till mindre del om investeringar i mark. Som framgått av avsnitt 3.1 ska enligt sin instruktion bistå Försvarsmakten i lokalförsörjningsfrågor. En del i detta är att verket åt Försvarsmakten hyr in lokaler, arrenden m.m. i de fall Försvarsmakten anlitar andra hyresvärdar än (denna uppgift räknas till verkets uppdrags- verksamhet och beskrivs närmare i avsnitt 3.4.2). Vidare handlar det bl.a. om att verket deltar i Försvarsmaktens lokaleffektivise- ringsprojekt och den garnisonsplanering som de två myndigheterna gemensamt arbetar med.9 Vad gäller investeringar sker samverkan med och stöd till Försvarsmakten i olika former och omfattning. Dels övergripande i samband med omstruktureringar, nya materiel- system eller inför försvars-/inriktningsbeslut. Dels inför enskilda projekt/behov. Vidare stöder verket även med allmän rådgivning i bygg- och byggprocessfrågor som inte är kopplade till enskilda 9 Enligt årsredovisning (s. 6), så redovisar garnisonsplaner fastighetens nuläge, dess möjligheter och begränsningar vad avser att fylla nu kända behov samt dess förmåga att möta framtida, förändrade funktionskrav. Garnisonsplaneringen sker rullande på alla garnisoner. Planeringsdialoger sker regelbundet med Försvarsmakten på lokal, regional och central nivå. deltar också i utveckling av samverkansformer med Försvarsmakten och För- svarets materielverk om investeringsprojekt/planering. Med vidmakthållande avses olika typer av åtgärder, t.ex. drift och underhåll, som medför att ett förvaltningsobjekt (exempelvis en byggnad) kan upprätthålla avsedd funktionalitet och de egenskaper i övrigt som det ska ha, så att objektet kan nyttjas för sitt avsedda ändamål på avsett sätt. bedriver en sammanhållen förvaltning. Det innebär att fastigheter som är naturligt grupperade tillsammans och infrastrukturellt sammanbundna såväl tekniskt som verksam- hetsfunktionellt, inom t.ex. ett kasern- eller lägerområde, förvaltas sammanhållet. Syftet är att uppnå effektiv förvaltning och skapa rationella förutsättningar för att utveckla fastighetsbestånden. Den sammanhållna förvaltningen påverkar hur arbetet med vid- makthållande är organiserat inom . Som fram- gått av avsnitt 3.3 ansvarar två fastighetsavdelningar inom verket (Syd och Norr) för förvaltningen av det öppna beståndet, medan avdelningen det slutna bestån- det. Arbetet med att vidmakthålla fastigheterna leds av de två fas- tighetsavdelningarna och deras totalt 14 fastighetsenheter. Enheter- na är i sin tur organiserade i två eller flera fastighetsgrupper, vilka är placerade där Försvarsmakten bedriver verksamhet. På respektive nivå finns bl.a. följande kompetenser: Fastighetsavdelningar centralt: stab med avdelningens ledning samt stödfunktioner till fastighetsenheterna inom ekonomi, per- sonal, diarium, miljö, teknikutveckling, avtalshandläggning etc. Fastighetsenheter: har normalt en enhetschef och en förvaltnings- assistent alternativt administratör samt en eller flera tekniska förvaltare, dock förekommer andra konstellationer beroende på enhetens storlek. Fastighetsenheterna svarar för förvaltningen av det öppna beståndet med bl.a. planerat underhåll, miljöfrågor, effektivisering, energi m.m. Fastighetsgrupper: en fastighetsgruppchef samt flera drifttekniker och fastighetstekniker. Fastighetsgruppen ansvarar för den ope- rativa verksamheten med att sköta om och åtgärda fel på Forti- fikationsverkets byggnader/anläggningar m.m. samt väg, mark och park. Beträffande avdelningen i samman- hanget nämnas att den innehåller en stab med stödresurser för pla- nering, ekonomi och personal. Förvaltningen sker sedan regionalt utgående från tre anläggningsenheter som innehåller tekniska för- valtare med skyddsfunktionsinriktning samt förvaltningsassisten- ter. Härifrån leds även underhåll, energieffektivisering, miljöfrågor och initiering av ägarrelaterade investeringar. Förvaltningen svarar även för beställning av drift i ett internt förhållande visavi fastig- hetsavdelningarna. Med drift menas i detta sammanhang åtgärder – såsom tillsyn, skötsel och felavhjälpande underhåll – som syftar till att fort- löpande upprätthålla den funktionalitet och de egenskaper i övrigt som ett förvaltningsobjekt är tänkt att ha. Hänsyn tas därvid till slitage och objektets ålder. fastighetsdrift bedrivs till största delen av egen personal vid fastighetsavdelningarna, som även sköter driften av det slutna beståndet genom interna avtal.10 Specialisttjänster som kyla, hissar o.d. köps dock ofta på marknaden. Verket har även en omfattande väg-, mark- och parkförvaltning som sköts av egen personal på många områden. Vidare sker planerat underhåll. Det ska fortlöpande planeras (till tid, art och omfattning), budgeteras samt dokumenteras i en sex- årig underhållsplan. Underlag ges av regelbundna underhållsbesikt- ningar. Det planerade fastighetsunderhållet utförs till största delen av upphandlade entreprenörer och konsulter, men till viss del även i verkets egen regi. Utöver arbetet med drift och underhåll erbjuder Fortifikations- verket, via fastighetsavdelningarna, även vissa tilläggstjänster till sina hyresgäster, t.ex. nyckelhantering, service av brandsläckare och avfallshantering. Verket erbjuder även drifttjänster åt andra fastig- hetsägare. De tjänster som nämns i detta stycke räknas dock till uppdragsverksamhet och beskrivs närmare i nästföljande avsnitt. 10 Driften på fastighetsenheterna och upphandlas dock från externa drift- entreprenörer. uppgick kostnader för vidmakt- hållande av det egna fastighetsbeståndet till cirka 1,2 miljarder kro- nor. I detta belopp ingår kostnader för drift (tillsyn och skötsel, felavhjälpande underhåll samt övrigt), media och planerat under- håll. I figur 3.3 nedan visas hur de fördelade sig mellan dessa kostnadstyper. Som kommentar till figuren kan sägas att media delas in i reglerbar media, som omfattar olika mediaslag såsom värme, vatten, el, gas, kyla och bränsle för mediaproduktion, och försörjningsmedia, med vilket avses infrastruktur för mottagning, produktion, distri- bution och efterbehandling av media. Av de totala kostnaderna 2012 () stod reglerbar media för och försörjningsmedia för . uppdragsverksamhet, som genererade intäkter om , består i huvudsak av fyra delar: Uppgifter avseende Försvarsmaktens förhyrning hos andra hyres- värdar. Tilläggstjänster åt verkets kunder m.m. Övriga uppdrag, bl.a. avseende försvarets utländska camper. Verksamhetens omfattning varierar kraftigt mellan de olika delarna. Detta framgår av figur 3.3 nedan, som visar deras respektive andelar av uppdragsverksamhetens kostnader (totalt ). ansvar för Försvarsmaktens förhyrning hos andra hyresvärdar har i uppdrag att hyra in lokaler m.m. åt Försvarsmakten, i de fall förhyrning sker av andra värdar än . Som framgår av figur 3.3 utgör detta den klart största delen av verkets uppdragsverksamhet. Införhyrningar av lokaler från andra hyresvärdar omfattar drygt 500 avtal med en total area om lokalarea ()11, vilket motsvarar drygt en femtedel av det lokalbestånd som Försvarsmakten utnyttjar. För en redogörelse för de hyres- avtal med störst ekonomisk förpliktelse som Försvarsmakten har