sou · H1B339 · 2013-06-03 00:00:00 — 1.Om den anmodade parten, vid verkställandet av en framställning enligt artikel 29 om att säkra trafikuppgifter som rör ett särskilt angivet meddelande, upptäcker att en tjänsteleverantör i en annan stat har medverkat i överföring av meddelandet, ska den anmodade parten snabbt röja en tillräcklig mängd trafikuppgifter för den begärande parten för att identifiera tjänsteleverantören och den väg på vilken meddelandet har överförts. 2.Röjande av trafikuppgifter enligt punkt 1 i denna artikel får underlåtas endast om a) framställningen gäller ett brott som den anmodade parten be- traktar som ett politiskt brott eller ett brott med anknytning till ett politiskt brott, eller b) den anmodade parten anser att verkställande av framställningen sannolikt kan inkräkta på dess suveränitet, säkerhet, allmänna rätts- principer eller andra viktiga intressen. Avdelning 2 – Ömsesidig rättslig hjälp med utredningsbefogenheter Artikel 31 – Ömsesidig rättslig hjälp med åtkomst till lagrade datorbehandlingsbara uppgifter 1.En part får anmoda en annan part att genom husrannsakan eller på liknande sätt skaffa åtkomst till, genom beslag eller liknande åtgärd säkra eller att röja uppgifter som lagrats med hjälp av ett datorsystem inom den anmodade partens territorium, däribland uppgifter som har säkrats enligt artikel 29. 2.Den anmodade parten ska besvara framställningen med tillämp- ning av de internationella instrument, överenskommelser och lagar som avses i artikel 23 och i enlighet med andra tillämpliga bestäm- melser i detta kapitel. 3.Framställningen ska besvaras skyndsamt när a)det finns skäl att tro att uppgifterna i fråga löper särskild risk att gå förlorade eller förändras, eller b)de instrument, överenskommelser och lagar som avses i punkt 2 i denna artikel på annat sätt föreskriver skyndsamt samarbete. Artikel 32 – Gränsöverskridande åtkomst till lagrade datorbehandlingsbara uppgifter med samtycke eller i de fall de är allmänt tillgängliga En part får utan tillstånd av en annan part a) bereda sig åtkomst till lagrade datorbehandlingsbara uppgifter som är allmänt tillgängliga (öppna källor), oavsett var uppgifterna befinner sig geografiskt, eller b) genom ett datorsystem inom sitt territorium bereda sig åtkomst till eller ta emot lagrade datorbehandlingsbara uppgifter som finns hos en annan part, om den förstnämnda parten erhåller lagligt och frivilligt samtycke av den person som har laglig rätt att röja upp- gifterna för parten via det datorsystemet. Artikel 33 – Ömsesidig rättslig hjälp med insamling i realtid av trafikuppgifter 1.Parterna ska lämna varandra rättslig hjälp med insamling i realtid av trafikuppgifter som hör till särskilt angivna meddelanden som överförs med hjälp av ett datorsystem inom deras territorier. Med beaktande av bestämmelserna i punkt 2 i denna artikel, ska för denna hjälp gälla de villkor och förfaranden som anges i den nationella lagstiftningen. 2.Varje part ska lämna sådan hjälp åtminstone med avseende på brott för vilka insamling i realtid av trafikuppgifter skulle vara möjlig i ett motsvarande nationellt fall. Artikel 34 – Ömsesidig rättslig hjälp med avlyssning av innehållsuppgifter Parterna ska, i den utsträckning det är tillåtet enligt gällande avtal och nationell lagstiftning, lämna varandra rättslig hjälp i fråga om insamling eller upptagning i realtid av innehållsuppgifter i särskilt angivna meddelanden som överförs med hjälp av ett datorsystem. Avdelning 3 – Nätverk (24/7) Artikel 35 – Nätverk (24/7) Varje part ska utse en kontaktpunkt som ska vara tillgänglig för att säkerställa omedel- bar hjälp vid utredning och lagföring av brott som är relaterade till datorsystem och datorbehandlingsbara uppgifter eller för insamling av bevis i elektronisk form om brott. Denna hjälp ska innefatta underlättande av eller, om det är tillåtet i partens nationella lagar och praxis, direkt vidtagande av följande åtgärder: a)tillhandahållande av teknisk rådgivning, b)säkrande av uppgifter i enlighet med artiklarna 29 och 30, samt c)insamling av bevis, tillhandahållande av rättslig information och lokalisering av misstänkta. 2 a) En parts kontaktpunkt ska kunna skyndsamt kommunicera med en annan parts kontaktpunkt. b) Om en parts utsedda kontaktpunkt inte tillhör partens myndig- het eller myndigheter som ansvarar för internationell rättslig hjälp eller utlämning, ska kontaktpunkten tillse att den är i stånd att skyndsamt samverka med en eller flera sådana myndigheter. Varje part ska tillse att utbildad och välutrustad personal är till- gänglig för att underlätta nätverkets verksamhet. Kapitel IV – Slutbestämmelser Artikel 36 – Undertecknande och ikraftträdande 1.Denna konvention ska stå öppen för undertecknande av Europa- rådets medlemsstater och de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen. 2.Denna konvention ska ratificeras, godtas eller godkännas. Rati- fikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument ska deponeras hos generalsekreterare. 3.Denna konvention träder i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då fem stater, varav minst tre medlemsstater i , har uttryckt sitt samtycke till att vara bundna av konventionen i enlig- het med bestämmelserna i punkterna 1 och 2 i denna artikel. 4.För en signatärstat som senare uttrycker sitt samtycke till att vara bunden av konventionen träder denna i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då den har uttryckt sitt samtycke till att vara bunden av konventionen i enlighet med bestämmelserna i punkterna 1 och 2 ovan. Artikel 37 – Anslutning till konventionen 1.Efter det att det att denna konvention har trätt i kraft kan efter samråd med konventions- staterna och med deras enhälliga samtycke inbjuda en stat som inte är medlem av och som inte har deltagit i konven- tionens utarbetande att ansluta sig till konventionen. Beslutet ska fattas med den majoritet som anges i artikel 20 d i stadga och i enhällighet av ombuden för de konventionsstater som är berättigade att delta i ministerkommittén. 2.För en stat som ansluter sig till konventionen enligt punkt 1 ovan träder den i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter dagen för depo- neringen av anslutningsinstrumentet hos general- sekreterare. Artikel 38 – Territoriell tillämpning 1.En stat kan när den undertecknar konventionen eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutnings- instrument ange för vilket eller vilka territorier konventionen ska gälla. 2.En stat kan genom en förklaring ställd till generalsekreterare utsträcka tillämpningen av konven- tionen till ett annat territorium som anges i förklaringen. I förhåll- ande till ett sådant territorium träder konventionen i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog för- klaringen. 3.En förklaring som avgivits enligt de båda föregående punkterna kan, med avseende på ett territorium som har angivits i förklaringen, återtas genom ett meddelande ställt till generalsekre- terare. Återtagandet börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Artikel 39 – Konventionens verkan Konventionens syfte är att komplettera tillämpliga multilaterala eller bilaterala fördrag eller överenskommelser mellan parterna, däribland bestämmelserna i följande instrument: -Europeiska utlämningskonventionen, öppnad för undertecknande i (ETS nr 24). -Europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, öppnad för undertecknande i (ETS nr 30). -Tilläggsprotokollet till europeiska konventionen om inbördes rätts- hjälp i brottmål, öppnad för undertecknande i den (ETS nr 99). 2.Om två eller flera parter redan har ingått en överenskommelse eller slutit ett fördrag om frågor som behandlas i denna konvention eller på annat sätt reglerat sina inbördes förhållanden beträffande sådana frågor, eller om de gör det, ska de också ha rätt att tillämpa överenskommelsen eller fördraget i fråga eller att reg- lera sina förhållanden i enlighet därmed. Om parter emellertid reg- lerar sina förhållanden beträffande frågor som behandlas i kon- ventionen på annat sätt än det som regleras häri, ska de göra detta på ett sätt som inte är oförenligt med konventionens syften och principer. 3.Ingenting i konventionen ska inverka på en parts övriga rättig- heter, begränsningar, skyldigheter eller ansvar. Artikel 40 – Förklaringar En stat får vid undertecknandet eller när den deponerar sitt rati- fikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument, genom ett skriftligt meddelande ställt till general- sekreterare meddela att den begagnar sig av möjligheten att kräva ytterligare rekvisit enligt vad som anges i artiklarna 2, 3, 6.1 b, 7, 9.3 och 27.9 e. Artikel 41 – Tillämpning på federala stater 1.En federal stat får förbehålla sig rätten att åta sig skyldigheter enligt kapitel II i konventionen som är förenliga med grundprin- ciperna för förhållandet mellan dess centralregering och delstaterna och andra liknande territoriella enheter under förutsättning att den fortfarande kan samarbeta enligt kapitel III. 2.När en federal stat gör ett förbehåll enligt punkt 1, får den inte tillämpa villkoren i förbehållet för att undanta eller väsentligen minska sina skyldigheter att vidta åtgärder enligt kapitel II. Den ska generellt sörja för vidsträckta och effektiva rättsliga medel för att de åtgärder som avses i kapitel II ska kunna verkställas. 3.Med avseende på de bestämmelser i denna konvention vilkas tillämpning faller under behörigheten hos delstaterna eller andra territoriella enheter, vilka inte enligt federationens konstitutionella system är skyldiga att vidta lagstiftningsåtgärder, ska den federala regeringen underrätta delstaternas behöriga myndigheter om bestäm- melserna med sin välvilliga rekommendation och uppmana dem att vidta lämpliga åtgärder för att ge bestämmelserna verkan. Artikel 42 – Förbehåll En stat får när den undertecknar konventionen eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstru- ment genom ett skriftligt meddelande ställt till generalsekreterare förklara att den begagnar sig av de möjligheter att göra förbehåll som anges i artiklarna 4.2, 6.3, 9.4, 10.3, 11.3, 14.3, 22.2, 29.4 och 41.1. Inget annat förbehåll får göras. Artikel 43 – Förbehållens status och återtagande En part som har gjort ett förbehåll i enlighet med artikel 42 får helt eller delvis återta det genom ett meddelande till generalsekreterare. Återtagandet börjar gälla den dag då general- sekreteraren mottog meddelandet. Om det i meddelandet anges att återtagandet av ett förbehåll ska börja gälla den dag som anges i meddelandet och denna dag infaller senare än den dag då general- sekreteraren mottog meddelandet, ska återtagandet gälla från den senare dagen. 2.En part som har gjort ett förbehåll som avses i artikel 42 ska återta detta, helt eller delvis, så snart som omständigheterna så med- ger. 3.Europarådets generalsekreterare får regelbundet fråga parter som har gjort ett eller flera förbehåll som avses i artikel 42 om möjlig- heterna att de återtar dem. Artikel 44 – Ändringar 1.Ändringar i denna konvention får föreslås av en part och ska av generalsekreterare meddelas dess medlemsstater, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen samt stater som har anslutit sig till eller inbjudits att ansluta sig till konventionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 37. 2.Ändringsförslag från en part ska tillställas för brottsfrågor, som ska avge yttrande över den föreslagna änd- ringen till ministerkommittén. 3.Ministerkommittén ska överväga den föreslagna ändringen och kommitténs för brottsfrågor yttrande och får, efter samråd med de icke-medlemsstater som är parter i konventionen, anta ändringen. 4.Text till ändringar som har antagits av ministerkommittén i enlighet med punkt 3 i denna artikel ska meddelas parterna för god- tagande. 5.En ändring som har antagits i enlighet med punkt 3 i denna artikel ska träda i kraft den trettionde dagen efter det att samtliga parter har meddelat generalsekreteraren sitt godtagande av ändringen. Artikel 45 – Tvistlösning 1.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska hållas underrättad om tolkningen och tillämpningen av konventionen. 2.Om en tvist skulle uppstå mellan parter om tolkningen eller tillämpningen av denna konvention, ska de söka lösa tvisten genom förhandling eller andra fredliga medel efter deras eget val, inbegripet hänskjutande av tvisten till för brotts- frågor, till en skiljedomstol vars avgöranden ska vara bindande för parterna, eller till , efter överenskommelse mellan de berörda parterna. Artikel 46 – Samråd mellan parterna Parterna ska på lämpligt sätt regelbundet samråda i syfte att underlätta följande: a)konventionens faktiska tillämpning och genomförande, inne- fattande identifiering av problem på området liksom verkan av för- klaringar eller förbehåll som gjorts enligt konventionen, b)informationsutbyte om rättslig, politisk eller teknisk utveckling av betydelse på området för IT-relaterade brott och bevisinsamling i elektronisk form, c)prövning av möjliga tillägg till och ändringar av konventionen. 2.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska fortlöpande infor- meras om utfallet av det samråd som avses i punkt 1 ovan. 3.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska på lämpligt sätt främja samråd som avses i punkt 1 i denna artikel och vidta nödvändiga åtgärder för att biträda parterna i deras strävanden att komplettera eller ändra konventionen. Senast efter konventionens ikraft- trädande ska för brottsfrågor i samarbete med parterna genomföra en granskning av konventionens samtliga bestämmelser och, vid behov, rekommendera lämpliga ändringar. 4.Utom i de fall de bärs av , ska kostnader som upp- står vid genomförandet av bestämmelserna i punkt 1 ovan bäras av parterna på ett sätt som de ska komma överens om. 5.Parterna ska biträdas av sekretariat i att utföra sina funktioner enligt denna artikel. Artikel 47 – Uppsägning 1.En part får när som helst säga upp konventionen genom ett med- delande ställt till generalsekreterare. 2.Uppsägningen börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Artikel 48 – Meddelanden generalsekreterare ska meddela medlemsstaterna, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konven- tionen och de stater som har anslutit sig till den eller inbjudits att ansluta sig till den om a)undertecknanden, b)deponering av ratifikations-, godtagande-, godkännande- och anslutningsinstrument, c)dag för konventionens ikraftträdande enligt artiklarna 36 och 37, d)förklaringar enligt artikel 40 eller förbehåll enligt artikel 42, e)andra handlingar, underrättelser eller meddelanden som rör kon- ventionen. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen be- myndigade, undertecknat denna konvention. Upprättad i på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar, som ska depo- neras i arkiv. generalsekreterare ska översända bestyrkta kopior till varje medlemsstat i , de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konven- tionen och till de stater som har inbjudits att ansluta sig till den. Tilläggsprotokoll till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem (Inofficiell översättning) Tilläggsprotokoll till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem (ETS 189) Medlemsstaterna i och de övriga stater som är parter i konventionen om IT-relaterad brottslighet, som öppnades för under- tecknande i , och har undertecknat detta protokoll, som beaktar att syfte är att skapa en fastare enhet mellan dess medlemmar, som erinrar om att alla människor är födda fria och jämbördiga i fråga om värdighet och rättigheter, som betonar behovet av att säkerställa ett fullständigt och verk- ningsfullt förverkligande av mänskliga rättigheter utan någon dis- kriminering eller åtskillnad, såsom de garanteras i europeiska och andra internationella instrument, som är övertygade om att gärningar av rasistisk och främlings- fientlig natur utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och ett hot mot ett lagbundet samhällsskick och demokratisk stabilitet, som anser att den nationella och den internationella rätten behöver tillhandahålla adekvata rättsliga åtgärder mot propaganda av rasistisk och främlingsfientlig natur som bedrivs med hjälp av datorsystem, som är medvetna om att propaganda för sådana gärningar ofta är straffbelagd i nationell lagstiftning, som beaktar konventionen om IT-relaterad brottslighet, som före- skriver moderna och flexibla medel för internationellt samarbete, och som är övertygade om behovet av att harmonisera materiella lagbestämmelser som rör kampen mot rasistisk och främlingsfientlig propaganda, som är medvetna om att datorsystem erbjuder medel utan tidigare motstycke för att underlätta yttrandefrihet och frihet att meddela sig i hela världen, som erkänner att yttrandefriheten är en av de viktigaste grund- valarna i ett demokratiskt samhälle och en av de grundläggande förutsättningarna för samhällets framåtskridande och varje människas utveckling, som emellertid är oroade över risken för felaktig användning eller missbruk av sådana datorsystem för att sprida rasistisk och främ- lingsfientlig propaganda, som är medvetna om behovet av att säkerställa en lämplig avväg- ning mellan yttrandefrihet och effektiv bekämpning av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur, som erkänner att detta protokoll inte avser att påverka redan etablerade principer om yttrandefrihet i nationella rättssystem, som beaktar tillämpliga internationella rättsliga instrument på detta område, särskilt konventionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna och dess protokoll nr 12 om allmänt förbud mot diskriminering, de befintliga Europaråds- konventionerna om samarbete på det straffrättsliga området, sär- skilt konventionen om IT-relaterad brottslighet, internationella konvention om avskaffande av alla former av ras- diskriminering av , Europeiska unionens gemensamma åtgärd av , som antogs av rådet med stöd i artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, som välkomnar den senaste utvecklingen som ytterligare främjar internationell förståelse och internationellt samarbete i fråga om bekämpning av IT-relaterad brottslighet och rasism och främlings- fientlighet, som även beaktar den handlingsplan som antogs av stats- och regeringschefer vid deras andra toppmöte i den 10–för att söka gemensamma svar på utveck- lingen av nya informationsteknologier, som grundar sig på Europa- rådets normer och värderingar, har kommit överens om följande. Kapitel I – Gemensamma bestämmelser Artikel 1 – Syfte Syftet med detta protokoll är att med avseende på parterna i proto- kollet komplettera bestämmelserna i konventionen om IT-relaterad brottslighet som öppnades för undertecknande i (nedan kallad konventionen) vad gäller krimi- nalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur be- gångna med hjälp av datorsystem. Artikel 2 – Definition I detta protokoll används denna definition: rasistiskt och främlingsfientligt material: skrivet material, bild eller annan framställning av idéer eller teorier som förespråkar, främjar eller uppmuntrar till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, här- stamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekän- nelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika. De termer och uttryck som används i protokollet ska tolkas på samma sätt som i konventionen. Kapitel II – Åtgärder som ska vidtas på nationell nivå Artikel 3 – Spridande av rasistiskt och främlingsfientligt material med hjälp av datorsystem Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att sprida eller på annat sätt tillgängliggöra rasistiskt och främ- lingsfientligt material till allmänheten med hjälp av ett datorsystem. 2.En part får förbehålla sig rätten att inte införa straffansvar för handlande som anges i definitionen i punkt 1 i denna artikel när materialet enligt definitionen i artikel 2 punkt 1 förespråkar, främjar eller uppmuntrar diskriminering utan samband med hat eller våld, under förutsättning att andra effektiva åtgärder finns att tillgå. 3.Utan hinder av punkt 2 i denna artikel får en part förbehålla sig rätten att inte tillämpa punkt 1 vid de fall av diskriminering för vilka, beroende på etablerade principer om yttrandefrihet i partens rättssystem, parten inte kan föreskriva effektiva åtgärder som avses i punkt 2. Artikel 4 – Rasistiskt och främlingsfientligt motiverat hot Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att med hjälp av ett datorsystem hota i) personer av det skälet att de tillhör en grupp som utmärks av ras, hudfärg, härstamning, natio- nellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under före- bärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller ii) en grupp personer som utmärks av något av dessa karakteristika med att begå brott som i partens nationella lagstiftning definieras som allvarliga. Artikel 5 – Rasistiskt och främlingsfientligt motiverad kränkning Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att offentligen med hjälp av ett datorsystem kränka i) personer av det skälet att de tillhör en grupp som utmärks av ras, hudfärg, här- stamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekän- nelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller ii) en grupp personer som utmärks av dessa karakteristika. En part får antingen a)uppställa krav på att det brott som avses i punkt 1 i denna artikel resulterar i att personen eller gruppen av personer som avses i punkt 1 utsätts för hat, missaktning eller löje, eller b)förbehålla sig rätten att helt eller delvis inte tillämpa punkt 1 ovan. Artikel 6 – Förnekande, grovt förringande, gillande eller rättfärdigande av folkmord eller brott mot mänskligheten Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att med hjälp av ett datorsystem sprida eller på annat sätt för all- mänheten göra tillgängligt material som förnekar, grovt förringar, gillar eller rättfärdigar gärningar som utgör folkmord eller brott mot mänskligheten såsom dessa gärningar definieras i folkrätten och erkänns som sådana genom lagakraftvunna beslut av den inter- nationella militärdomstol, som upprättades genom av , eller av någon annan internationell domstol som upprättats genom relevanta internationella instrument och vars domsrätt erkänns av parten i fråga. En part får antingen a)uppställa krav på att förnekandet eller det grova förringande som avses i punkt 1 görs med uppsåt att uppmuntra till hat, diskrimi- nering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ur- sprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller b)förbehålla sig rätten att helt eller delvis inte tillämpa punkt 1. Artikel 7 – Medhjälp