sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — En inspektör ska skriva en rapport till föräldrarna och till skolans styrelse som också ska publiceras på skolans hemsida. Redovisningen i denna rapport ska innehålla information om huruvida eleverna får en undervisning som motsvarar den i den kommunala skolan och om skolan förbereder eleverna för att leva i ett fritt och demokratiskt samhälle. Även skolornas undervisning i danska, matematik och engelska ska belysas. Till detta kommer att den danska utbildningsministern om det finns särskilda skäl kan besluta att kommunstyrelsen i den kom- mun där en fristående skola är belägen ska utöva ytterligare tillsyn över skolan.1 En fristående skola som inte följer bestämmelserna i friskole- lagen eller ett föreläggande att vidta åtgärder kan bli föremål för sanktioner. De sanktioner som kan användas är främst kopplade till statsbidraget. Det är möjligt att innehålla statsbidraget, låta stats- bidraget bortfalla helt eller delvis eller kräva återbetalning av stats- bidrag helt eller delvis. Det kan också beslutas om att en skola förlorar sitt rätt till fortsatt statsbidrag om det inte i tillräcklig grad kan säkerställas att skolans medel förvaltas så att de blir till största möjliga gagn för skolan. Det kan också beslutas att en skola inte längre får vara en fristående grundskola enligt lagen, t.ex. om en skola inte uppfyller kravet på att undervisningsspråket ska vara danska (undantag gäller dock för tyska minoritetsskolor) eller om skolan inte har följt ett föreläggande om elevantal. 1 Detta motsvarar regeringsbeslut i . Eftersom har ministerstyre fattas mot- svarigheten till svenska regeringsbeslut vanligen av den ansvariga ministern. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick Informationssystem för att jämföra skolor Som redan har framgått finns det en hel del bestämmelser i om vad varje grundskola är skyldig att publicera för upp- gifter på sin hemsida. Bestämmelserna är samlade i en särskild för- ordning (Bekendtgørelse af lov om gennemsigtighed og åbenhed i unnannelserne m.v.) och gäller både offentliga och fristående skolor. Enligt förordningens första paragraf är syftet att allmän- heten enkelt och snabbt ska kunna bedöma undervisningskvaliteten på de enskilda skolorna. En skola som omfattas av regleringen ska på ett lättillgängligt sätt bland annat publicera skolans utbildningsutbud, slutmål och delmål för undervisningen, undervisningsplaner för vissa ämnen samt resultatet av utvärderingar och uppföljningsplan. Även skolans värdegrund, pedagogiska utgångspunkt och inriktning ska offentlig- göras på hemsidan. Vidare ska det framgå hur många elever som fullföljer utbildningen respektive avbryter studierna, hur många som går vidare till högre studier samt betygsgenomsnitt och resultat från avgångsprov för eleverna i årskurs 9 eller 10 (om skolan erbjuder sådana prov). Skolan ska också publicera vissa andra upplysningar som skolan själv anser väsentliga för att belysa undervisnings- kvaliteten. Det kan röra sig om information rörande t.ex. skolans storlek, fritidsverksamhet, antal anställda, klasstorlek, lokaler, till- gänglighet för handikappade, undervisningsmiljö, datorutrustning m.m. I tillsynen av en fristående skola ingår, som beskrivits i det före- gående, att skolans hemsida granskas. är ett av de länder som har störst andel fristående skolor i världen. Två tredjedelar av skolorna är fristående och av eleverna i går i fristående skolor. De fristående skolorna drivs av föreningar eller stiftelser där flertalet har religiös anknytning. Det handlar i första hand om romersk-katolska och protestantiska skolor, men det finns också t.ex. muslimska, hinduiska och judiska skolor. Skolorna har ofta antagningsregler som är baserade på religiös tro eller ideologisk till- hörighet. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick De fristående skolorna är finansierade genom statliga bidrag. Bidragen motsvarar i huvudsak kostnaden för de elever som går i skolor med offentlig huvudman. Det är tillåtet att ta ut mindre elevavgifter för att finansiera särskilda satsningar, studieresor eller liknande. Det finns också ett mindre antal helt privata skolor där också finansieringen är privat. För dessa finns det inte något hinder att dela ut vinst till ägarna. Lönerna till lärare och rektorer fastställs centralt, men i övrigt kan skolorna välja hur de vill använda sina resurser. I är det en konstitutionell rättighet att starta och driva en skola på religiös, ideologisk eller pedagogisk grund. Det är även en rättighet att utforma verksamheten efter inriktningens egna principer. Kommunen ger tillstånd till den sexåriga medan ger tillstånd till högstadium, gymnasium och yrkesskolor. Vid tillståndsgivningen prövas framför allt om en skola med en viss inriktning saknas i området och om tillräcklig kvalitet i utbildningen kan förväntas. Fördelningen mellan olika kategorier av skolor i olika kommuner styrs av ett kvotsystem vilket i praktiken gör det ganska svårt att starta en ny fristående skola. ges ett tidsbegränsat tillstånd för att testa skolan och behovet av den. Vissa krav ställs också på att den organisation som ska driva skolan är registrerad i och lyder under nederländska lagar samt att den har en tillräckligt omfattande representation av föräldrar i sin styrelse. Ett uttalat villkor för att få offentligt stöd är att skolan inte är vinstdrivande. De flesta fristående skolorna drivs därmed som föreningar eller stiftelser och det är inte vanligt att skolor bedrivs i företagsform. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick Det finns en statlig inspektion för utbildning som är fristående från de tillståndsgivande myndigheterna. Inspektionen ansvarar för inspek- tion och utvärderingar av skolor. Men den har också främjande uppgifter, dvs. att stimulera skolor att upprätthålla och förbättra kvaliteten på den utbildning som erbjuds samt att bedöma utbild- ningens kvalitet för den enskilda skolan och för utbildnings- systemet som helhet. Inspektionen genomför riskbaserade inspektioner av skolor. görs en riskbedömning av alla skolor, både offentliga och fristående, för att bedöma vilka som har problem som kan påverka kvaliteten i utbildningen. Riskbedömningen baseras på betyg och andra resultat, risksignaler (t.ex. klagomål och uppgifter i media) samt skolans egen kvalitetsrapport om den är ingiven till inspek- tionen. Högriskskolor får ökad kontroll. Ambitionen är att inspektera varje skola åtminstone en gång . Om inspektionen beslutar att besöka en skola görs en kvalitets- kontroll. I en sådan ingår att för och gymnasieskolan utvärdera bland annat följande kvalitetsaspekter: att elevernas kunskapsresultat ligger på den nivå som kan förväntas, att läro- planen förbereder eleverna för vidareutbildning, att lärarna erbjuder tillräcklig undervisningstid, att skolklimatet präglas av säkerhet och respektfullt samspel, att lärarna anpassar undervisningen till eleverna, att lärarna ger tydliga förklaringar och organiserar utbildningen effektivt, att lärarna systematiskt följer elevernas utveckling, att särskilt stöd ges till de elever som behöver det samt att skolan har ett system för kvalitetssäkring. Även privat drivna skolor utan offentlig finansiering inspekteras, men granskningen inriktas då endast på lagbundna krav och på att eleverna uppnår kunskapsmålen. kan efter råd från inspektionen utfärda en varning till en skola eller en skolas styrelse. Om inte skolan efterkommer varningen kan det statliga bidraget dras in. Om en skola använder sina offentliga bidrag till annat än utbild- ning kan skolan åläggas böter. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick Informationssystem för att jämföra skolor Inspektionen för utbildning bedömer kvaliteten på den utbildning som erbjuds i skolorna. Resultaten presenteras i offentliga rapporter om enskilda skolor som finns tillgängliga på inspektionens webb- plats. Där publiceras också en årlig rapport om utbildningssystemet som helhet. I finns en lång tradition att det ska finnas fristående skolor, vilka vanligen bygger på religiös grund. Många olika typer av skolor förekommer. De flesta eleverna går i skolor som har en offentlig huvudman. Sådana skolor finns med både allmän och sär- skild inriktning. Som exempel på skolor med särskild inriktning kan nämnas specialskolor för barn med särskilda behov och internat- skolor. Det förekommer också flera olika slag av fristående skolor. Den viktigaste skiljelinjen går mellan skolor som får offentligt stöd via en kommun eller direkt (maintained schools), och skolor som är finansiellt oberoende och inte erhåller någon offentlig finansiering (independent schools). av alla elever går i independent schools, främst elever i de högre årskurserna (6–12). infördes ett system med s.k. free schools som i flera avseenden påminner om det svenska systemet med fristående skolor. Samma höst öppnade 24 free schools och , , öppnade ytterligare 55. Det nya systemet infördes för att öka föräldrarnas valfrihet i fråga om lokala alternativ och de skiljer sig från andra skolor med statlig finansiering genom att inte kontrolleras av någon eller lokal instans. Därför behöver de t.ex. inte följa den nationella läroplanen och de kontrollerar själva skolans budget. Independent schools finansieras uteslutande av elevavgifter, dona- tioner och intäkter från investeringar. Det finns en rik flora av stipendier m.m. för familjer med svag ekonomi. Skolorna får själva välja vilka elever som ska antas och dessa skolor kan drivas av stiftelser eller av företag. Det finns inte några regler mot vinst- Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick utdelning vad gäller skolor som drivs av företag. Inte heller före- kommer det några särskilda restriktioner eller begränsningar när det handlar om försäljning av skolor. Bland de fristående skolor som erhåller offentlig finansiering finns såväl de som drivs av stiftelser som de som drivs av något samfund. För samtliga skolor som erhåller bidrag från staten gäller att de inte får ta ut elevavgifter. De måste också drivas utan något vinstsyfte. Det finns dock inte några regler som förhindrar att dessa skolor i sin tur kan kontraktera ut driften till ett vinst- drivande företag. För free schools betalar staten, inte kommunerna ut de statliga bidragen, till skillnad från andra skolor med offentlig finansiering. Bidraget ska motsvara det som de kommunalt drivna skolorna får per elev i samma kommun. Till detta kommer vissa särskilda tillägg, t.ex. ett tillägg för att täcka kostnader för sådana tjänster som de inte får från kommunen. En independent school måste vara registrerad hos Utbildnings- ministeriet och den som driver en sådan skola utan registrering begår ett brott. Innan skolan registreras ska en inspektion göras. Denna går ut på att fastställa om skolan uppfyller vissa grundläggande krav. Dessa krav är många, men relativt allmänt hållna och går ytterst tillbaka på möjligheterna att genomföra utvärderingar i förhållande till antingen skolans egna mål eller nationella normer för utbildningen. Vissa krav ställs också på skollokalerna. Till detta kommer krav som gäller lämpligheten hos personalen och ägaren. Lämplighets- prövningen görs dels genom en vandelsprövning (Criminal Records Bureau-kontroll), dels genom att arbetstillstånden kontrolleras. Registreringen gäller utan tidsbegränsning, men ny registrering måste göras vid ägarbyte då registreringen är knuten till ägaren. En ansökan om att starta en free school görs hos Utbildnings- ministeriet. Till ansökan ska fogas en tydlig och genomtänkt affärs- plan. Ett tillstånd kan vara tidsbegränsat till alternativt gälla utan tidsbegränsning. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick The Office for Standards in Education, (Ofsted) har huvudansvaret för att inspektera skolor i . Dels inspekterar den flertalet skolor med egna eller kontrakterade inspektörer, dels har de överinseende över några andra inspektionsorganisationer. Som exempel på sådana kan näm- nas Independent Schools Inspectorate (), som inspekterar independent schools som är medlemmar i en medlemsförening som är anknuten till (). Independent schools som inte är anslutna till denna organisation inspekteras i stället direkt av Ofsted. Syftet med Ofsteds inspektioner är att ge föräldrar en bild av hur väl en skola fungerar och hjälpa till att informera dem när de ska välja skola, att informera om den utbild- ningsnivå som tillhandahålls av skolorna är acceptabel samt att främja en förbättring av enskilda skolor och skolväsendet som hel- het. Inspektionerna är olika organiserad och upplagd allt efter skolform, huvudmannaskap m.m., men i huvudsak gäller följande. Inspektionerna genomförs utifrån en risk- och väsentlighets- analys. I den ingår nationella prov, tidigare inspektioner, skolornas självutvärderingar och klagomål från föräldrar och andra. En inspektion kan dock tidigareläggas om det finns särskild anledning. Inspektörerna fokuserar på de aspekter av skolans arbete som har störst påverkan på att förbättra resultaten, men ser även till andra aspekter, t.ex. elevernas andliga, moraliska, sociala och kulturella utveckling samt skolans ledarskap. Dessutom granskas effektiviteten, genom att bland annat överväga om undervisningskvaliteten i en skola motsvarar lärarnas löneutveckling. Resultatet av inspektionen sammanfattas i en rapport med såväl inspektionens slutsatser som dess rekommendationer till åtgärder. Skolan tilldelas också ett betyg efter en fyragradig skala: enastående, bra, kräver förbättring eller otillräcklig (antingen med allvarliga brister eller som kräver sär- skilda åtgärder). Detta sammanfattande betyg ligger bland annat till grund för när nästa inspektion ska genomföras. Hur ofta en skola inspekteras beror till stor del på resultaten av tidigare inspektion(er). I fråga om en skola som krävt särskilda åtgärder så finns i slutändan möjligheten att stänga den. rapporterar till om i vilken utsträck- ning skolorna uppfyller lagstadgade krav och vissa förhållanden rapporteras även till Ofsted. Inspektionerna syftar bland annat till Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick att förbättra kvaliteten och effektiviteten i utbildningen. Rapport- erna om skolornas kvalitet offentliggörs. Informationssystem för att jämföra skolor Ett av syftena med Ofsteds inspektioner är, som redan nämnts, att ge föräldrar en bild av hur väl en skola fungerar och hjälpa till att informera när de ska välja skola för sina barn. På Ofstedts hemsida finns information som riktar sig till föräldrar, barn och ungdomar, andra skolor samt övriga. Där finns inspektionsrapporter och rapporter från tematiska granskningar. Vägledning finns också för hur man läser och tolkar dessa rapporter. Slutligen finns där viss officiell statistik m.m. På den brittiska regeringens hemsida gov.uk finns schoolsfinder, ett verktyg som ger detaljerad information om samtliga skolor i . Statistik som omfattar alla skolor och deras resultat finns på hemsida. I är, till skillnad från de andra länder som ingår i denna över- sikt, det statliga inflytandet över ungdomsutbildningen begränsat. Ansvaret ligger i stället på delstater och skoldistrikt och varje del- stat har egen reglering och egna bestämmelser i fråga om finansiering av skolorna. De flesta skolorna är offentliga, men av eleverna går i privata skolor. Det är också tillåtet, och relativt vanligt, att föräldrarna organiserar undervisning i det egna hemmet, s.k. home-schooling. De privata skolorna är av många skilda slag. Här finns allt från konfessionella skolor till militärskolor eller skolor med en särskild pedagogik som t.ex. . Ett litet antal privata skolor är s.k. voucher schools. De flesta privata skolor får ingen statlig eller lokal offentlig finansi- ering, utan tar i stället ut höga elevavgifter. Många privatskolor stöttas också ekonomiskt genom olika gåvor och donationer. För familjer som inte har råd med privatskola för sina barn erbjuder Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick skolorna ofta någon form av ekonomiskt stöd. Ett antal organisa- tioner och religiösa församlingar utdelar stipendier av olika slag och vissa företag erbjuder sina anställda att finansiera barnens utbild- ning. Voucher schools finansieras av ett särskilt kupongsystem, vilket gör det möjligt för elever att gå i en privat skola och ha offentlig finansiering. Av de offentliga skolorna utgörs av s.k. charter schools med offentlig finansiering. De får inte ta ut några elevavgifter. Systemet med charterskolor startade i början på 1990- talet i delstaten . är dessa skolor tillåtna i 41 delstater samt i D.C. Regleringen skiljer sig dock från en delstat till en annan. Skolorna kan drivas av företag, ideella organisationer eller samman- slutningar av lärare. Alla delstater tillåter dock inte vinstdrivande privata företag att driva charterskolor. Skolorna kan vara självständiga eller utgöra en del av en kedja. Kedjorna ägs antingen av vinstdrivande företag – Education Manage- ment Organizations () – eller av icke vinstdrivande organisa- tioner – Charter management Organizations (CMO). Dessa kedjor svarar tillsammans för av de elever som går i charter- skolor. De största vinstdrivande företagen har 30–70 skolor och finns främst i , , och . Icke-vinst- drivande skolkedjor förekommer i störst omfattning i och i . Charterskolor har större frihet att organisera och bedriva utbild- ningen än andra offentliga skolor. I utbyte har de en större redovis- ningsskyldighet. Redovisningskraven är ofta höga och gäller såväl studieresultat som ekonomisk redovisning. Det finns särskilda organisationer som har tillstånd att god- känna och kontrollera charterskolor. Tillståndsprövningen avser inte bara uppläggningen av studierna utan också kvalifikationer och erfarenheter för den eller de som ska leda skolan. I vissa delstater är det ett krav att personliga intervjuer görs med dem som ska leda skolan. Kontrakten är tidsbegränsade och ska förnyas efter 3–. Inför en förnyelse av kontraktet görs en grundlig kontroll av skolan. Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick Om en skola bedöms bryta mot kontraktet kan den stängas. Hur detta sker varierar dock mellan de olika delstaterna. I samtliga de länder som ingår i denna översikt förekommer fri- stående skolor i större eller mindre omfattning. Respektive lands historia och tradition är av stor betydelse både när det gäller synen på och utformningen av regelverket och de övriga villkor som skolorna har att arbeta under. I våra nordiska grannländer och fyller dessa skolor bland annat rollen som komple- ment till de offentliga skolorna, framför allt för de föräldrar som önskar alternativ till det reguljära skolväsendet i respektive land. I det följande sammanfattas kortfattat synen på och regleringen av de fristående skolorna i respektive land i fråga om förekomst, finansi- ering, hur en skola får tillstånd att bedriva verksamhet, frågor om statsbidrag och elevavgifter, övrig reglering och insyn i skolornas ekonomi, tillsyn samt slutligen vilken typ av informationssystem som finns för att skolorna ska kunna jämföras med varandra. Variationerna är stora när det gäller i vilken utsträckning fristående skolor förekommer i de länder som studerats. I är det de fristående skolorna som dominerar. De svarar för cirka två tredjedelar av antalet skolor och av eleverna går där. Ofta har skolorna en religiös anknytning. I har de fristående skolorna en lång tradition och de omfattar drygt en femtedel av eleverna på grundskolenivå. De startas vanligen på initiativ av föräldrarna. I finns inte samma tradition och av grundskoleeleverna går där. På gymnasienivå däremot är inslaget av fristående skolor större och omfattar mer än var tionde elev. I infördes ett friskolesystem, som påminner om det svenska, för att utgöra ett komplement till de tidigare olika systemen av privata respektive fristående skolor. Även i finns en lång tradition av helt privata skolor utan offentlig finansi- ering. Det nya systemet innebär att skolorna är helt fristående från Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick kommunen och nationella läroplaner eller motsvarande behöver inte följas. Det statliga inflytandet över skolan är i ytterst begränsat. Varje delstat och skoldistrikt har det ansvar som staten i andra länder svarar för. Systemet med privata skolor existerar och omfattar av eleverna. har en ny typ av skolor successivt etablerats, s.k. charterskolor som i viss utsträckning påminner om andra system med fristående skolor, men variationerna är stora mellan de olika 41 stater som infört det. Tillstånd eller registrering krävs för att starta en fristående skola i alla undersökta länder med undantag för , där dock tillstånd krävs om en skola ska kunna erhålla statsbidrag. I beslutas om tillstånd på nivå när det gäller den grund- läggande utbildningen upp till och med årskurs 6. Det kan vara svårt att starta helt nya skolor eftersom det krävs att en skola ska komplettera det redan existerande utbudet av skolor i en kommun. Sådana krav saknas i andra länder, men i har respektive kom- mun rätt att ha en representant närvarande när styrelsen för en fri- stående skola sammanträder. Vad gäller driftsform är skillnaderna stora. I kan skolorna drivas i aktiebolagsform förutsatt att bolaget har en viss skola som sin huvudsakliga verksamhet. I får skolorna inte drivas med vinst och i får en huvudman bara äga en skola. Sammanfattningsvis kan konstateras att alla länder ställer krav på skolorna för att de ska få tillstånd att bedriva undervisning, men kraven skiljer sig mycket åt. 9.6.3Om statsbidragen och elevavgifterna I de undersökta länderna utgår statsbidrag som regel till fristående skolor men storleken på dessa varierar. Uppdelningen på olika offentliga stödformer gör det svårt att jämföra storleken på stödet. I finns helt privata skolor till vilka det inte utgår några offentliga bidrag alls. Statsbidraget i motsvarar av kostnaden för den kommunala skolan, i och i Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick ska bidraget vara detsamma kostnaden i motsvarande kommunala skola. Att ta ut elevavgifter är tillåtet, vanligen också lagreglerat, utom i där detta inte är tillåtet för skolor som erhåller stats- bidrag. I får avgifterna uppgå till av den beräk- nade kostnaden och dessutom kan särskilda avgifter tas ut för lokalerna. Det föreskrivs dock i lag att avgifterna ska komma eleverna tillgodo. Även i regleras i lag att det är möjligt ta ut avgifter, i ska de avse särskilda aktiviteter som exempelvis studieresor. I och rådet det dock förbud mot elevavgifter. Sammanfattningsvis kan konstateras att det även här föreligger skillnader. I , och är det inte möjligt för ägarna till fristående skolor att ta ut vinster. I kan endast ägare till privata skolor som inte erhåller statsbidrag ta ut vinst. 9.6.4Om övrig reglering och insyn i skolornas ekonomi I både och är det reglerat vilka slag av ekonomiska redovisningar som de fristående skolorna är skyldiga att göra. Mest långtgående är bestämmelserna i där en skolas ekonomiska förhållanden regleras i detalj. Där förstärks även den offentliga insynen genom att kommunen har rätt ha en representant närvar- ande när en skolas styrelse sammanträder. En statlig inspektionsmyndighet utövar i samtliga undersökta länder med undantag för tillsyn över de fristående skolorna. Sanktioner av skilda slag kan användas vid konstaterade missför- hållanden, bland annat indragna statliga bidrag. I är det dock , inte myndigheten, som beslutar om ev. indragna bidrag. Här skiljer sig också tillsynen från den i de andra länderna. svarar för mera övergripande inspektioner och föräldrarna till eleverna i en skola har ansvar för att genomföra egenutvärderingar eller anlita en av tillsynsmyndig- heten certifierad inspektör för att genomföra utvärderingen. I och har inspektionsmyndigheten även till uppgift att på olika vis främja och stödja skolors arbete.