sou · H1B331 · 2013-05-03 00:00:00 — Här finns en mycket god bild av det lokala näringslivets sammansättning och behov. Vidare är den kommunala näringslivsutvecklaren eller motsvarande en naturlig kontaktpunkt för företagarna. Detta bör utnyttjas i arbetet med att lyfta fram vilka möjligheterna är med it. I mindre och mer perifert belägna kommuner är det inte säkert att det finns relevanta it- konsulter verksamma. Det ökar betydelsen av någon form av aktiv samordningsfunktion som kommunerna har goda förutsättningar att ta. På lokal nivå finns också goda förutsättningar att företagare kan lära och inspirera varandra. För att underlätta arbetet på lokal nivå bör det tas fram övergripande mallar eller guider för hur in- satserna kan läggas upp med avseende på innehåll och upplägg. För att åstadkomma detta lyftes ett förslag fram om att anslå medel som kommuner kan söka för att finansiera företagsnära insatser i syfte att arbeta med konkreta utbildningsinsatser. finns några exempel på lokala eller regionala initiativ på om- rådet. har initierat en process i på temat som kan vara intressant att följa. Vidare görs vissa insatser inom ramen för Företagarnas lokala föreningar. Viktiga erfaren- heter finns också inom ramen för forskningsinstitutet . jobbar de med cirka 500 företag. En fråga är hur detta arbete kan växlas upp och synliggöras för att nå en bredare målgrupp. Inom ramen för arbetet med de regionala digitala agendorna finns möjlighet att uppmärksamma frågan om småföretagens it- användning, något som också nämndes. Det framkom under signatärsforumet synpunkter på att tona ned problem av olika slag och istället lyfta fram de möjligheter som en ökad it-användning kan medföra för små och medelstora företag. Goda exempel lyftes här fram som ett viktigt inslag för att sprida möjligheterna med it. Den ovan nämnda utredningen om ökad it- användning i småföretag har i sitt delbetänkande presenterat ett antal konkreta fallstudier som bland annat visar på vilket sätt it har bidragit till utvecklingen av småföretag. Ett perspektiv som också lyftes fram vid Signatärsforum var att många småföretagare får upp ögonen för hur it kan bidra till före- tagets verksamhet genom den privata användningen. I hemmen är it-miljön relativt väl utvecklad. Den privata använd- ningen kan antagligen påverka den professionella it-användningen positivt i många fall. Vissa menar därför att införandet av ett så kallat RIT-avdrag, som kan stimulera och underlätta hushållens it-använd- ning, kan ha positiv betydelse för småföretagens it-användning. Utredningen om ökad it-användning i småföretag har i sitt slut- betänkande presenterat förslag på området. Dessa har remitterats och bereds inom . 6.3.2Möjligheter och utmaningar med molntjänster Det talas en hel del om molntjänsters betydelse för samhällets digitalisering. Bilden kan variera en del beroende på vilken verk- samhet som avses. Cloud , en intresseorganisation som drivs inom ramen för , har tagit fram övergrip- ande material som redogör för ett stort antal affärsnyttor som de anser att molntjänster ger i jämförelse med traditionella it-tjänster. Några av dessa berördes även under signatärsforumet. Nedan redo- görs för några av dessa. Affärsvärdet ligger i att molntjänster kan leve- rera värde tillbaka till verksamheten genom att på ett snabbare och effektivare sätt skapa, driftsätta och administrera tjänster än mot- svarande traditionell it. Att implementera en molntjänst handlar om veckor jämfört med månader med traditionell it. Ökad förändringstakt i verksamheten. Flexibla molntjänster som kontinuerligt utvecklas kommer att kunna ta hand om stora delar av behoven av mer komplexa, specifika och lokala lösningar. Orsaken är att de flesta kunder till molntjänsteleverantörer ofta har likartade behov. Genom att snabbt kunna utvärdera, testa och skala upp olika initiativ, skapas nya möjligheter till innovation. Molnet erbjuder dessutom nya innovativa tjänster som inte varit möjliga inom traditionella it-tjänster. Minskade kostnader för it-produktion. En molntjänstleverantör kan erbjuda betydligt lägre kostnader för it-produktion än de flesta företags interna it-enheter och även vad de flesta hosting- eller out- sourcingspartners kan erbjuda. Anledningen är de skalfördelar som en molntjänstleverantör får genom att samma resurser i form av hårdvara, mjukvara och personal kan användas för många kunder. Större andel rörliga it-kostnader. Ett företag ska snabbt kunna anpassa kostnader och produktionsvolym efter konjunkturen. En grundläggande egenskap hos molntjänster är att man enbart betalar för de tjänster som används och att dessa kan anpassas efter kundens behov. Traditionella it-lösningar binder kapital medan finansiering av molntjänster görs via rörliga driftskostnader. Enklare prismodell och minskad licensadministration. Molntjänster bygger på enkla prismodeller, ofta baserade på ett fast pris per användare och månad, vilket leder till enkel beräkning av kostnaden för tjänsten och minskade kostnader för att administrera licenser. Många yrkesverksamma har vant sig vid att lösa problem med hjälp av snabb och enkel information och effek- tivt stöd via molntjänster såsom wikis, sökmotorer, sociala medier och andra applikationer tillgängliga på nätet. En lokal it-avdelning har bara en kundinstallation att skaffa erfarenhet utifrån. En molnleverantör har kanske hundra- tals eller tusentals installationer att lära sig ifrån och sprida kost- naderna över. Detta leder till att kvalitén höjs för kunden i jäm- förelse med en klassisk driftleverans. Många mindre och medelstora företag har inte tillgängliga resurser för att kunna uppnå it-säkerhet på högsta nivå. Kostnaderna för många säkerhetsåtgärder är fasta. När många kunder delar på dessa kostnader genom molnleverans så har man råd att applicera även mer avancerade säkerhetsåtgärder. Molntjänster är byggda för att kunna nyttjas från en godtycklig webbläsare. Det gör att man kan använda tjänst- erna från i stort sett vilken klient som helst, bara man har tillgång till internet. Det finns enligt Cloud även ett antal affärsrisker med molntjänster som framgår nedan. Det kan finnas lagar och andra regler som ställer krav på att företaget självt ska köra sina program på dedi- kerade servrar i egna datacentraler. Det kan även finnas krav på att data lagras inom landets gränser, gällande till exempel personupp- gifter och ekonomiska transaktioner. Vissa molnleverantörer gör särskilda an- språk på det som produceras inom ramen för tjänsten. Detta gäller särskilt de tjänster som tillhandahålls gratis. Det är därför viktigt att säkerställa det egna företagets immateriella rättigheter till allt material som produceras inom ramen för tjänsten. Det företag som avser använda molntjänster bör vara medveten om att det är lika lätt att fastna i ett leveran- törsberoende om man gör specifika anpassningar i molnbaserade system som när man gör anpassningar i traditionella system. Affärs- modellen för molntjänster bygger på skalfördelar och likformighet. Det finns risk för att företag som levererar molntjänster upphör med detta. Det är därför viktigt att säkerställa äganderätten till, och rätten att använda, sin egen information samt att utarbeta en strategi för leverantörsbyte. Under Signatärsforum diskuterades främst frågor med koppling till leverantörsberoende. Det finns en risk att den stora tillgången på molntjänster som är lågt prissatta, eller till och med gratis, inne- bär att företag börjar använda sådana utan att helt förstå konse- kvenserna. Eftersom inget egentligt avtal upprättas som reglerar förhållandet mellan leverantör och användare (exempelvis SLA, Service Level Agreement) riskerar företag att förlora viktig infor- mation om leverantören upphör med en viss tjänst. Detta riskerar inte enbart att drabba det enskilda företaget. Även dess kunder och leverantörer kan drabbas vid störningar i företagets verksamhet som orsakas av att företagets it-miljö inte fungerar. Det finns olika åsikter om var ansvaret ligger för att undvika de utmaningar eller risker som molntjänster kan medföra. Vid Signatärs- forumet lyftes både leverantörernas ansvar fram och det faktum att även användarna måste vara medvetna om riskerna. Cloud har tagit fram en guide till molntjänster för att öka medvetenheten kring vad som är viktigt att tänka på när molntjänster används9. 9 Rapporten finns att köpa på 6.3.3Villkoren för nya digitala tjänsteföretag Företag som levererar tjänsteerbjudanden via någon form av digital plattform är vad som här avses med digitala tjänsteföretag10. Dessa företag har möjlighet att skapa stora förädlingsvärden. är det en relativt ny företeelse och företagens behov och marknads- logik skiljer sig från mer traditionella företag. Trösklarna att starta ett digitalt tjänsteföretag är förhållandevis låga. Det behövs ofta inte dyra kapitalinvesteringar. Detta kan emellertid också innebära svårig- heter att få externt kapital då det inte finns fysiska tillgångar som säkerhet. Att följa utvecklingen för de här företagen är också svårt då stati- stiken inte är uppbyggd på ett sätt som gör att det är svårt att mäta företagens betydelse för ekonomin . Inom många offentliga stödstrukturer behöver kunskapen om dessa företags verklighet och villkor sannolikt höjas ytterligare. har en stark tradition på området och har bland annat upp- märksammats i internationella medier. Företag som Skype, Spotify och MySQL är några stora välkända framgångsexempel. Det finns emellertid många länder och städer som aktivt satsar på att skapa intressanta miljöer för den här typen av företag. Exem- pel som lyfts fram är , , och . Då före- tagen inte har stora fysiska tillgångar innebär det att de är snabb- flyttade. position kan därför snabbt förändras till det sämre om vi inte aktivt förhåller oss till utvecklingen i vår omvärld. Under Signatärsforum utmärkte sig fyra frågor i diskussionerna: kapitalförsörjning, kompetensförsörjning, tillgång till information och exportstöd. Tillgången till riskvilligt kapital i tidigt skede lyftes fram som sär- skilt betydelsefullt för digitala tjänsteföretag. Dessa företag är små och har svårt att få lån då säkerhet saknas och idéerna värderas återhållsamt. Ett exempel på åtgärd som har lyfts fram från omvärlden, också under Signatärsforum, är det så kallade Seed Enterprise Invest- ments Scheme (SEIS) som har infört11. 10Hämtat från IT&Telekomföretagens rapport tjänster som lyfter – En rapport om digitala tjänsteföretags marknadsvillkor, 2012. 11http:/// Regeringen tillsatte en utredning om översyn av företagsbeskattningen (dir. 2011:1), . Upp- draget är att se över beskattningen av bolag i syfte att den utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Utred- ningen fick i uppgift att lämna förslag på skatteincitament för risk- kapital. Ett förslag om investeraravdrag lämnades av i ett delbetänkande . I budget- propositionen för 201313 aviserade regeringen att ett investerar- avdrag bör införas för att stimulera investeringar i mindre företag och därigenom ökad deras tillgång till kapital. har tagit fram promemorian Investeraravdrag som remitterades . överlämnade regeringen lagrådsremissen Investeraravdrag till Lagrådet. I korthet innebär förslaget att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag med i snitt färre än 50 anställda får göra avdrag för halva beloppet i inkomstslaget kapital. Högst per person och år får dras av. Det motsvarar med andra ord förvärv av andelar för . Företaget i fråga måste vara svenskt eller ha ett fast driftställe i . Vidare ska företaget huvudsakligen bedriva rörelse samt ha ett löneunderlag om . Förslaget föreslås träda i kraft . Regeringens förslag avviker från det förslag som lämnade i sitt delbetänkande. Den stora skillnaden är att regeringens förslag innebär en definitiv skattelättnad och inte endast en kredit. i uppstartsfasen behöver knyta kvalificerade medarbetare till företaget för att fullt ut kunna ut- veckla affärsidén. är möjligheterna begränsade att i de tidiga skedena kunna erbjuda konkurrenskraftiga löner. Det kan därför vara svårt att rekrytera potentiella medarbetare med nyckel- kompetens. För att lyckas med detta krävs att dessa personer kan erbjudas andra alternativa incitament som gör att de ser det som tillräckligt attraktivt att bidra med sin kompetens till ett företag i tidigt skede. 12Skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3). 2012/13:1, volym 1, avsnitt 6.12. Ett sätt att skapa sådant incitament är genom personaloptioner. Svensk skattelagstiftning försvårar emellertid användningen av personaloptioner som ett effektivt incitamentskapande instrument. Inom ramen för den ovan nämnda har frågan belysts närmare genom en expertrapport14. I rapporten redo- görs även kort för hur optioner används i . Författarna till rapporten lämnar förslag på hur personaloptioner bör hanteras i svensk skattelagstiftning för att kunna fungera som ett effektivt instrument för entreprenörsdrivna innovationsföretag. Det handlar framför allt om att vinster på aktieoptioner och konvertibler kopp- lade till en anställning bör beskattas som kapitalinkomst och heller inte beläggas med sociala avgifter. En viktig resurs för företag och entreprenörer är tillgången till in- formation som kan användas för att utveckla nya tjänster som bygger på information som redan finns framtagen. I sammanhanget är två begrepp centrala: öppna data och vidareutnyttjande av offentlig information. Vid diskussionerna under Signatärsforum lyftes i vissa fall fram att bör påskynda arbetet inom området. Öppna data kan förenklat beskrivas som information som är till- gänglig utan inskränkningar i form av prislapp eller immaterialrätts- liga hinder15. Vidareutnyttjande av offentlig information avser möjligheten för till exempel privata aktörer att ta del av och använda den informa- tion som myndigheter har samlat in, reproducerat eller framställt. Information som samlas in eller framställs av myndigheter har ofta användningsområden utanför den offentliga förvaltningen. Det finns flera exempel på information hos myndigheter som kan användas kommersiellt. Väderinformation kan till exempel användas för kom- mersiella vädertjänster och kartinformation och annan geografisk information kan användas för till exempel GPS-tjänster. Ytterligare ett exempel är den officiella statistiken. Offentlig information från svenska myndigheter vidareutnyttjas i betydande om- fattning för såväl kommersiella som ideella ändamål. 14Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till , och , forskning (IFN), 2012. 15Kort beskrivning av begreppet och grundläggande minimikrav finns på webb- plats, myndigheter har betydande informationstillgångar av hög kvalitet i elektronisk form är potentialen för vidareutnyttjande stor. Frågan regleras i det så kallade PSI-direktivet16 och infördes i svensk rätt genom lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offent- liga förvaltningen (PSI-lagen) som trädde i kraft . har frågan varit föremål för relativt stor upp- märksamhet och flera olika initiativ har tagits. E-delegationen fick 2010 genom tilläggsdirektiv17 i uppdrag att att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i den lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som föreslås i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). presenterade E-delegationen en väg- ledning för myndigheter för vidareutnyttjande av offentlig infor- mation18. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att bland annat se över förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltingen (dir. 2013:2). I uppdraget ingår att utifrån förändringar i det så kallade PSI-direktivet som förhandlas inom EU lämna förslag hur dessa ska införas i svensk rätt. Bland övriga uppgifter är det i sammanhanget värt att notera att utredningen ska utreda om myndigheter behöver något stöd i frågan och om någon myndighet bör få uppgifter på området. Regeringen har också gett i uppdrag att ut- veckla en teknisk plattform för förmedling av data som tillgänglig- gjorts för vidareutnyttjande samt vidare- utveckla denna. Plattformen kallas – en portal för innovation. Uppdraget ska utföras i samverkan med för uppdraget relevanta aktörer. arbete med portalen kommer att göras i samverkan med tekniska experter och relevanta aktörer. Målet är att portalen ska vara enkel att använda, ha tydliga licenser och villkor, ge stöd för att data kan nyttjas till innovationer samt möjliggöra delning av resurser och lösningar. En del kunskap och förslag på lösningar finns redan, medan andra måste utvecklas. Uppdraget ska redovisas . 16Europaparlamentets och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn som antogs . 18Rapporten kan nedladdas från Nyetablerade och mindre digitala tjänsteföretag har behov av att snabbt kunna växa på exportmarknader. Under Signa- tärsforum lyftes det fram att företagen behöver få del av export- stödjande insatser anpassade efter deras behov och villkor. Det görs satsningar på området som riktas till företag verksamma inom andra branscher. Ett exempel som nämndes var Matlandet . – en kommission för den digitala agendan Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agen- dan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuer- ligt följs upp och analyseras. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departement inom har för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvud- uppdrag att: utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av upp- draget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, visa på digitaliseringens möjligheter, kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digi- tala agendan, och samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Kommissionen ska därefter lämna delrapporter med analyser av utvecklingen samt för- slag till åtgärder. I samband med detta ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga uppdrag. Uppdraget ska slutredo- visas . beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. beslutade i enlighet med förslaget i budget- propositionen (prop. 2011/12:01, 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet (prop. 2004/05:175) ska upphävas och ersättas med det nya it-politiska målet. I fråga om målen för tillgänglighet gäller fortsatt de mål som anges i propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193). Målet för tillgänglighet är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjlig- heter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. har en stark position inom it-området, vilket också visar sig i internationella jämförelser. Enligt t.ex. Network Readiness Index () har de bästa förutsätt- ningarna och den bästa användningen av it. Även i Digital economy rankings 2010, som jämför olika länders nivå i informationssamhället, ligger i täten. Vid jämförelser av olika länders konkurrens- kraft hamnar också i toppen, t.ex. rankas på andra plats efter i –2011. Även om ligger i topp i flertalet internationella jämförelser, finns det områden där har en svagare ställning. Bland annat handlar det om företagens förutsättningar och användning av it. Det är viktigt att fortsätter arbetet med att stärka sin posi- tion inom samtliga områden. Målet i den digitala agendan för kan relateras till ovan nämnda rankningar, nämligen att enligt dessa, eller andra likartade mätningar, ska vara bland de bästa nationerna i världen. Men det är också viktigt att ligger i topp i andra mätningar om t.ex. jämställdheten inom it-sektorn, användningen av it för miljön, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa områden finns inte med i ovanstående studier. För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns både på global och på nationell nivå finns det behov av insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-användarens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats: lätt och säkert att använda, tjänster som skapar nytta, det behövs infrastruktur, och it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i den digitala agendan är indelat i under- områden som representerar de sakfrågor som regeringen arbetar med. Sammanlagt presenteras 22 sakområden. Dessa är digitalt innan- förskap, e-tjänster och information som grund, digital kompetens, vardagssäkerhet, offentlig förvaltning, entreprenörskap och före- tagande, vård och omsorg, skola och undervisning, demokrati, till- gång till kultur, internet i och globalt, samhällets informa- tionssäkerhet, mjuk infrastruktur, geografisk information, robust elektronisk kommunikation, bredband, forskning och innovation, it för miljön, jämställdhet, frihet på nätet, upphovsrätt och it för global utveckling. För varje sakområde presenteras regeringens ambition, beslutade insatser och förslag till nya åtgärder. Av agendan framgår också att en kommission för den digitala agendan ska inrättas som ska arbeta för att det it-politiska målet i agendan uppnås. Tillsättandet av en kommission De insatser och åtgärder som redovisas i den digitala agendan ska medverka till att nå det nya it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och ana- lyseras. Huvudansvaret för att vidta och följa upp åtgärder kopp- lade till målet för it-politiken ligger på respektive myndighet och departement inom . Det är därutöver angeläget att ha en samlad nationell bild och att följa upp den övergripande utvecklingen mot det it-politiska målet, eftersom det på många om- råden redan finns handlingsplaner, strategier etc. medan sådana saknas inom andra områden. Inte minst är det viktigt att arbeta strategiskt med långsiktiga it-politiska frågor i anslutning till agen- dan. Det bör därför tillsättas en kommission för den digitala agen- dan med uppgift att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Utgångspunkter för kommissionens arbete Såväl som andra länder står inför flera stora samhälls- utmaningar både på global och nationell nivå. Globalt handlar det bl.a. om klimatfrågan och behovet av att minska samhällets påverkan på miljön, den ekonomiska kris som påverkar stora delar av världen, globaliseringens effekter samt vikten av att skapa förbättrade levnadsvillkor i utvecklingsländer. Det handlar också om att öka respekten för mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet, demokratifrågor, jämställdhet mellan kvinnor och män samt individens möjligheter till inflytande. står också inför utmaningar såsom en åldrande befolk- ning då var femte svensk kommer att vara 2020.