sou · H0B389 · 2013-01-01 00:00:00 — 4 kap. 6 § SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade (dir. 2012:29) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över reglerna om vattenverksamhet i , MB, och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:60) att uppdraget även skulle omfatta en särskild analys av 4 kap. 6 § MB. Utredningen har antagit namnet . förordnades hovrättsrådet att vara Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , , teknologie doktorn och lantmätaren , Lantmäteriet, advokatfiskalen , Kammarkollegiet, ordföranden , Älvräddarnas , fil.dr. , i , departementssekreteraren , , miljöjuristen , , departementssekreteraren , Försvarsdepartementet, sötvattenexperten , Världsnaturfonden, handläggaren , , enhetschefen , , sakkunnige , , , Mark- och , departementssekreteraren , , biträdande vattenvårdsdirektören , , förbundsjuristen , kommuner och landsting, sakkunnige , , generalsekreteraren , , verksjuristen , , enhetschefen , Havs- och vattenmyndigheten, ämnesrådet , Landsbygdsdepartementet, rådmannen , Mark- och miljödomstolen i , verksjuristen , , enhetschefen , i län, förbundsjuristen , , sakkunnige , och departementssekreteraren , Landsbygdsdepartementet. entledigades fr.o.m. och istället förordnades handläggaren , , som expert fr.o.m. . Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. hovrättsassessorn Li Brismo och länsassessorn . Utredningen överlämnar härmed delbetänkande. Uppdraget enligt tilläggsdirektivet är härmed slutfört. Till betänkandet har fogats särskilda yttranden. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Vattenkraft i och i de skyddade vattendragen ..... 4 kap. 6 § MB ........................................................... Allmänt om MB:s mål och hushållningsbestämmelser.......... Omfattningen av förbudet i 4 kap. 6 § MB ............................ 3.3.1 Rätten att bibehålla en anläggning ............................... 3.3.3 2 kap. 6 § andra stycket MB ......................................... Undantag från förbudet i 4 kap. 6 § MB................................. Domstolarnas tillämpning av 4 kap. 6 § MB .................. Avgjorda och pågående mål..................................................... Agnäs kraftverk () ......................................... 4.1.2 Anundsjö kraftverk () .................. Blankaströms kraftverk () .................................. Ejforsens kraftverk () .................................... 4.1.5 Fridafors Övre kraftverk () ...................... Gertsbäckens kraftverk () ........................ Klinte kraftverk () .............................................. Långforsens kraftverk (Långan).................................. Nytt vattenkraftverk i Kattån...................................... Storforsens kraftverk (Örån) ...................................... 4.1.11 Untra kraftverk ().......................................... Edeforsens kraftverk (Ljusnan) .................................. kraftverk () .................................... kraftverk () ........................................... Långforsens kraftverk (Långan).................................. Åmans Nedre kraftverk ()................................. Överväganden och förslag ............................................ 5.1Tillämpningen av 4 kap. 6 § MB i förhållandet till bestämmelsens syfte enligt förarbetena ................................. 2 kap. 6 § andra stycket MB .................................................... Förslaget till lag om ändring i ............................ Bilaga 1 Kommittédirektiv dir. 2012:29 .......................................... Bilaga 2 Tilläggsdirektiv dir. 2012:60............................................... har genom regeringens tilläggsdirektiv dir. 2012:60 fått i uppdrag att analysera tillämpningen av 4 kap. 6 § MB i relation till det syfte med bestämmelsen som uttrycks i förarbetena. Endast om utredningen bedömer att det bakomliggande syftet med bestämmelsen inte uppnåtts, ska utredningen föreslå de ändringar i lagrummet som behövs för att åstadkomma ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de skyddade vattendragen. Utredningen ska särskilt belysa om det är ändamålsenligt att upphäva 4 kap. 6 § tredje stycket MB och konsekvenserna av detta. Enligt utredningen omfattar inte uppdraget att utreda om skyddet enligt 4 kap. 6 § MB ska utvidgas. Det innebär att utredningens uppdrag avseende 4 kap. 6 § tredje stycket MB uteslutande avser att analysera tillämpningen av detta stycke i förhållande till dess syfte enligt förarbetena. I uppdraget ingår inte, enligt direktivet, att se över vilka älvar, älvsträckor och andra vattendrag som ska omfattas av bestämmelsen. Syftet med 4 kap. 6 § MB enligt förarbetena Enligt 4 kap. 6 § första och andra stycket MB får vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte utföras i vissa angivna älvar, älvsträckor och andra vattendrag. Enligt tredje stycket gäller första och andra stycket inte vattenverksamhet som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Utbyggnadsförbudet i 4 kap. 6 § MB ersatte bestämmelsen i 3 kap. 6 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., NRL, och motsvarar i huvudsak den bestämmelsen. 3 kap. 6 § NRL var i sin tur en kodifiering av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen om undantag från vattenkraftsutbyggnad. Dessa riktlinjer utgick från de mycket stora naturvårds-, kulturminnesvårds- och friluftsintressen som finns utefter berörda älvar och älvsträckor samt de betydande värden som outbyggda vattensystem bedömdes ha också för andra intressen, t.ex. fisket och rennäringen. Lagstiftarens syfte med 4 kap. 6 § MB och dess föregångare i NRL var emellertid inte att införa ett absolut förbud mot ny vattenkraftverksutbyggnad eller mot åtgärder hänförliga till redan befintlig vattenkraftverksutbyggnad. Tanken var att sådana åtgärder som huvudregel skulle vara förbjudna men att åtgärder med endast obetydlig miljöpåverkan skulle undantas förbudet och således även fortsättningsvis kunna tillåtas. Ett exempel på ny utbyggnad som, enligt förarbetena, kunde aktualisera undantaget var uppförandet av minikraftverk på en plats där det redan fanns en anläggning som påverkade vattendraget. Vidare angavs beträffande redan befintlig vattenkraftsutbyggnad att undantaget kunde aktualiseras för smärre åtgärder som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan, t.ex. ersättningsbyggnader till ett befintligt kraftverk, ombyggnader och effektiviseringar. Det fanns således för förbudets införande vattenkraftsanläggningar i vissa av de skyddade vattendragen. Vattendragen var alltså inte helt orörda. Domstolarnas tillämpning av 4 kap. 6 § MB Utredningen har från samtliga mark- och miljödomstolar i landet begärt in uppgifter om avgjorda eller pågående mål där ansökan avser lagligförklaring eller tillstånd till ombyggnation och utvinning av vattenkraft i de älvar, älvsträckor och andra vattendrag som anges i 4 kap. 6 § MB. Utöver de mål utredningen fått uppgift om från domstolarna har några ytterligare mål kommit till utredningens kännedom genom dess experter. När det gäller domstolarnas tillämpning av 4 kap. 6 § MB konstaterar utredningen inledningsvis att det sedan MB trädde ikraft endast har slutligt avgjorts cirka tio mål där ansökan avsett lagligförklaring och tillstånd till ombyggnation och utvinning av vattenkraft i de skyddade vattendragen. Därutöver finns ett antal mål där prövning pågår. Något enstaka mål avser ny vattenkraftsutbyggnad. De flesta mål avser dock tillståndsansökningar kopplade till befintlig vattenkraftsutbyggnad och avser åtgärder såsom ersättningsbyggnader, ombyggnader och effektiviseringar. Det är således fråga om sådana åtgärder som, enligt förarbetena, kan vara tillåtna om de förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Det finns mycket få avgöranden där miljödomstol eller mark- och miljödomstol prövat de sökta åtgärdernas tillåtlighet enligt 4 kap. 6 § MB och därmed vad som utgör obetydlig miljöpåverkan. Det finns inte något avgörande i detta avseende från Mark- och alternativt . Vidare framgår att det finns endast ett lagakraftvunnet avgörande där tillstånd beviljats efter ansökan från verksamhetsutövaren. Enligt utredningens mening finns det för få avgöranden för att kunna dra några säkra slutsatser om hur tillämpningen av 4 kap. 6 § MB överensstämmer med bestämmelsens syfte enligt förarbetena. Endast det faktum att det förekommer tillståndsansökningar avseende åtgärder i de skyddade vattendragen innebär inte, enligt utredningen, att slutsatsen kan dras att bestämmelsen tillämpas i strid med sitt syfte. Mot bakgrund av det relativt begränsade antalet tillståndsansökningar sedan MB trädde ikraft anser utredningen att 4 kap. 6 § MB inte heller förefaller innebära en obefogad belastning för myndigheter och domstolar. Utredningen finner därför inte skäl att i något avseende föreslå några ändringar beträffande 4 kap. 6 § MB. 2 kap. 6 § MB Hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. MB ska tillämpas vid all tillståndsprövning enligt 9 och 11 kap. samt vid prövning av anmälningspliktiga verksamheter som inte är av tillfällig art. Enligt utredningen innebär sådana verksamheter alltid ändrad användning av mark- eller vattenområden. Den nuvarande utformningen av 2 kap. 6 § andra stycket MB, som bl.a. stadgar att vid tillståndsprövning enligt 9 och 11 kap. ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. endast tillämpas i de fall som gäller ändrad användning av mark- eller vattenområden, ger intryck av att det finns tillståndspliktiga verksamheter som inte innebär ändrad mark- och vattenområdesanvändning. Det kan också konstateras att sökandena i flera av de mål som utredningen tagit del av har hävdat att 4 kap. 6 § MB inte är tillämplig vid tillståndspliktiga ombyggnader och effektiviseringar av befintliga vatten- kraftsanläggningar då det inte är fråga om ändrad användning av mark- och vattenområden. Utredningen anser att ordalydelsen i 2 kap. 6 § andra stycket MB ger utrymme för feltolkningar och föreslår därför att bestämmelsen ändras för att förtydliga paragrafens nuvarande innebörd. Hänvisningen till ändrad användning av mark- eller vattenområden tas bort. Istället läggs det till att hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. gäller vid prövning enligt 9 kap. 6 §, 11 kap. 9 a § och 12 kap. 6 § av anmälningspliktiga verksamheter som inte är av tillfällig art. Med verksamheter av tillfällig art avses sådana som har kort varaktighet och kortvariga effekter. Enligt utredningens bedömning kommer detta förtydligande att något underlätta tillämpningen av bestämmelsen men i övrigt inte medföra några konsekvenser. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om (1998:808) att 2 kap. 6 § ska ha följande lydelse. För en verksamhet eller åtgärd För en verksamhet eller åtgärd som tar i anspråk ett mark- eller som tar i anspråk ett mark- eller vattenområde ska det väljas en vattenområde ska det väljas en plats som är lämplig med hänsyn plats som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna upp- till att ändamålet ska kunna upp- nås med minsta intrång och nås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa Vid prövning av frågor enligt Vid prövning av frågor enligt och 11 kap., och 11 kap. samt ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. Bestämmelserna i 3 och 12 kap. 6 § ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. tillämpas endast i de prövning enligt 9 kap. 6 §, 11 kap. fall som gäller ändrad använd- 9 a § och 12 kap. 6 § av anmäl- ning av mark- eller vatten- inte är av tillfällig art. Ett tillstånd eller en dispens får inte ges i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser enligt (2010:900). Små avvikelser får dock göras, om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas. Ett tillstånd eller en dispens får inte ges i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser enligt (2010:900). Små avvikelser får dock göras, om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete har genom regeringens tilläggsdirektiv dir. 2012:60 fått i uppdrag att analysera tillämpningen av 4 kap. 6 § MB i relation till det syfte med bestämmelsen som uttrycks i förarbetena. Om utredningen bedömer att det bakomliggande syftet med bestämmelsen inte uppnåtts, ska utredningen föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de vatten som omfattas av bestämmelsen. Utredningen ska särskilt belysa om det är ändamålsenligt att upphäva 4 kap. 6 § tredje stycket MB och konsekvenserna av detta. Enligt utredningen omfattar inte uppdraget att utreda om skyddet enligt 4 kap. 6 § MB ska utvidgas. Det innebär att utredningens uppdrag avseende 4 kap. 6 § tredje stycket MB avser att analysera tillämpningen av detta stycke i förhållande till dess syfte enligt förarbetena. I uppdraget ingår inte enligt direktivet att se över vilka älvar, älvsträckor och andra vattendrag som ska omfattas av bestämmelsen. Utredningens uppdrag har, enligt tilläggsdirektivet, sin grund i att tillståndsmyndigheterna hanterat ett drygt tiotal ansökningar om lagligförklaring och tillstånd till ombyggnation och utvinning av vattenkraft i de vattendrag som omfattas av skyddet i 4 kap. 6 § MB. Av direktivet framgår att samtliga ansökningar avser önskan om ökat kraftuttag och ändrad vattenföring i förhållande till nuvarande kraftproduktion vilket tyder på ett fortsatt exploateringstryck inom dessa områden. Det har mot denna bakgrund ifrågasatts om den nuvarande utformningen av 4 kap. 6 § MB lever upp till den avsedda skyddsnivån och utgör ett tillräckligt skydd mot fortsatt exploatering för kraftändamål. Utredningens uppdrag och arbete Utredningens huvuddirektiv dir. 2012:29 och ovan nämnda tilläggsdirektiv finns bifogade detta delbetänkande som bilaga 1 och 2. Utredningen vill redan nu förutskicka att det fortsatta arbetet med huvudbetänkandet kan innebära att slutsatser och överväganden i detta delbetänkande kan komma att modifieras. Vidare kommer frågor kring EU:s ramdirektiv för vatten1 att behandlas endast i huvudbetänkandet. I utredningen ingår 27 experter. Bland dessa finns företrädare för bl.a. branschorganisationer, statliga myndigheter, kommuner, intresseorganisationer och departement. Utifrån uppdragets delfrågor och experternas sakkunskap har experterna delats in i olika mindre arbetsgrupper. Arbetsgrupperna har diskuterat uppdragets olika delfrågor vid särskilda arbetsgruppsmöten. Därutöver har möten med samtliga experter hållits. Arbetet med detta delbetänkande utfördes . har hållits ett möte med samtliga experter och ett möte med den arbetsgrupp som kopplats till utredningens uppdrag avseende 4 kap. 6 § MB. Utöver dessa möten har den särskilda utredaren och sekreterarna träffat vissa experter särskilt för diskussion avseende enskilda sakfrågor. Vidare har sekreterarna haft fortlöpande kontakter med experterna. Utredningen har också från samtliga mark- och miljödomstolar i landet begärt in uppgifter om avgjorda eller pågående mål där ansökan avser lagligförklaring eller tillstånd till ombyggnation och utvinning av vattenkraft i de älvar, älvsträckor och andra vattendrag som anges i 4 kap. 6 § MB. 1 och Rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 2Vattenkraft i och i de skyddade vattendragen Förbudet mot vattenkraftsutbyggnad i de skyddade vattendragen tillkom i då avsikten var att bygga ut vattenkraften i . Utredningen har därför funnit anledning att kort redogöra för de energipolitiska målen för förbudets tillkomst respektive . fattade beslut om vattenkraftens roll i försörjningen med elektrisk energi fram . Beslutet innebar bl.a. att den totala vattenkraftsutbyggnaden i landet skulle begränsas till en utbyggnadsnivå motsvarande /år. Energibalansen skulle därmed kunna tillföras ytterligare /år från vattenkraft.1 beslutade om en ny plan för utbyggnad av vattenkraften som reviderades året därefter. Den reviderade planen omfattade nya projekt, effektivisering och förnyelse samt byggande av små kraftverk om tillsammans /år i syfte att säkerställa en utbyggnad av vattenkraften om /år till mitten av 1990-talet.2 Genom energipolitiska beslut introducerades bl.a. ett riktat stöd till investeringar i småskaliga (under 1,5 MW) vattenkraftverk. Målet var att den småskaliga vattenkraften skulle öka med inom en femårsperiod.3 EU:s direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor trädde 2009. Enligt direktivet ska andel förnybar energi vara år 2020.4 1977/78:57 s. 7 f. 1992/93:80 s. 7. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272. 4Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare Vattenkraft i och i de skyddade vattendragen beslutade , med direktivet som utgångspunkt, att målet för den svenska energipolitiken är att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen.5 För att stimulera en utbyggnad av elproduktion från förnybara energikällor infördes elcertifikatsystemet . Detta ersatte flertalet då befintliga stöd till den förnybara elproduktionen. Målet var att systemet skulle leda till en ökad användning av förnybar el med . Vid sidan av t.ex. biokraft och vindkraft omfattade systemet befintlig småskalig vattenkraft, produktionsökningar och ny vattenkraft.6 Elcertifikatsystemet har därefter förlängts vid ett antal tidpunkter och målet är nu att den förnybara elproduktionen ska öka med jämfört med nivå. Utbyggnad av vindkraft förväntas spela en central roll för att uppnå detta mål.7 Enligt utredningens direktiv dir. 2012:29 bedöms detta ha som följd ett ökat reglerbehov. uppgick den totala användningen av förnybar energi i till 47 procent.8 Prognosen är att den förnybara energianvändningen kommer att uppgå till , vilket indikerar att har goda möjligheter att uppnå ovan angivna mål.9 Av den förnybara energi som användes i stod vattenkraften för cirka 36 procent.10 Detta visar vattenkraftens centrala roll när det gäller uppfyllande av målet om förnybar energi . Vattenkraft har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är betydelsefullt, inte minst då en allt större mängd el bedöms komma från vindkraft.11 uppgick vattenkraftsproduktionen till . Detta utgjorde av den totala elproduktionen i upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, , s. 16, Celex 32009L0028). 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279. 8Energiläget i siffror 2011, Tabell till figur 10: Andel förnybar energianvändning i , 1990-2009, uttryckt i procent, . 9Energimyndighetens Långsiktsprognos 2010, ER 2011:03, s. 40 f. 10Energimyndighetens Energiindikatorer 2012 – Uppföljning av energipolitiska mål, ER 2012:20, s. 40, figur 24. Utredningen har erhållit sifferunderlaget till figur 24 från . 11Se utredningens kommittédirektiv dir. 2012:29. Vattenkraft i och i de skyddade vattendragen som uppgick till . Den genomsnittliga vattenkraftsproduktionen uppgick till 67 TWh.12 Vattenkraftsproduktionen antas i prognosen öka , varav från effekthöjningar i existerande storskalig vattenkraft och från ny småskalig vattenkraft.13 Totalt finns det cirka 2 000 vattenkraftverk i Sverige.14 Av dessa finns drygt 180 i de vattendrag som är skyddade enligt 4 kap. 6 § MB. En sammanställning avseende effekt och produktion i vattenkraftverk belägna i de skyddade vattendragen framgår nedan.15 *Total installerad effekt i uppgår till cirka 16 200 MW. **Beräkningen utgår från en medelårsproduktion i om 65 000 000 MWh. Källa: Havs- och vattenmyndigheten. 12Energimyndighetens Kortsiktsprognos, Energianvändning och energitillförsel 2012-2014, , ER 2012:22 s. 27 f. 13Energimyndighetens Långsiktsprognos 2010, ER 2011:03, s. 62. 15Register med uppgift om effekt och produktion avseende samtliga vattenkraftverk i finns inte. Utredningen har inte haft tid och resurser att göra en egen kartläggning. Statistiken bygger på uppgifter från Havs- och vattenmyndigheten och bör ge en god bild av förhållandena. Det kan dock förekomma avvikelser. Vattenkraft i och i de skyddade vattendragen * Beräkningen utgår från en medelårsproduktion i om 65 000 000 MWh. Källa: Havs- och vattenmyndigheten. Vattenkraftsproduktionen i de skyddade vattendragen står således för av den totala vattenkraftsproduktionen i . Enligt den statistik utredningen tagit del av produceras mest kraft i , , och . De nio storskaliga vattenkraftverken, med en installerad effekt på 10 MW eller mer, är belägna i (åtta vattenkraftverk) och (ett vattenkraftverk). Dessa står för av den totala vattenkraftsproduktionen i de skyddade vattendragen. Nästan 160 av de totalt cirka 180 vattenkraftverken i de skyddade vattendragen har en installerad effekt på 1,5 MW eller mindre. Dessa står för endast av den totala vattenkraftsproduktionen i de skyddade vattendragen.16 16 Statistik som utredningen erhållit från Havs- och vattenmyndigheten, se not 15. 3 4 kap. 6 § MB För att åstadkomma en god hushållning med mark- och vattentillgångar av särskild betydelse för hela landet antog riktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Dessa riktlinjer var ett slags handlingsregler som skulle vara vägledande vid varje beslut som innefattade användning av mark- och vattenresurser i de områden som angavs vara av riksintresse. För älvdalarna innebar riktlinjerna bl.a. att huvudälvar och källflöden i norra , skulle skyddas mot vattenkraftsutbyggnad. De älvar som avsågs var , , och Vindelälven.1 I samband med besluten om den fysiska riksplaneringen tillkallades utredningar för att närmare studera vattenkraftsutbyggnader i södra och norra (Sehlstedtska utredningen)2 samt i norra (Ekströmska utredningen)3. Dessa utredningar låg sedan till grund för ett mer samlat beslut av att undanta vissa älvar och älvsträckor från vattenkraftsutbyggnad.4 Riktlinjerna om undantag från vattenkraftsutbyggnad utgick från de mycket stora naturvårds-, kulturminnesvårds- och friluftsintressen som finns utefter berörda älvar och älvsträckor samt de betydande värden som outbyggda vattensystem har också för andra intressen, t.ex. fisket och rennäringen. För varje enskild älv eller älvsträcka angavs vilka bevarandevärden som utgjorde motiv för att undanta just den aktuella älven eller älvsträckan från vattenkraftsutbyggnad.5 1977/78:57 s. 83. Se även prop. 1972:111, CU 1972:35, rskr. 1972:348 och prop. 1985/86:3 s. 239 ff. 2SOU 1974:22 Vattenkraft och miljö. 3SOU 1976:28 Vattenkraft och miljö 3. 1977/78:57, bet. 1977/78:CU9, rskr. 1977/78:100. 1985/86:3 s. 90. 4 kap. 6 § MB Riktlinjerna om undantag från vattenkraftsutbyggnad i vissa vattendrag kodifierades genom 3 kap. 6 § NRL som trädde ikraft . I samband med att MB trädde ikraft upphävdes NRL och bestämmelsen i 3 kap. 6 § NRL ersattes av 4 kap. 6 § MB. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak varandra och vad som anges i förarbetena till 3 kap. 6 § NRL, prop. 1985/86:3, gäller alltjämt.6 Antalet skyddade vattendrag har utökats ett flertal gånger, . fick även de fyra största älvarna – , , och – benämningen nationalälvar. Det innebar ingen saklig ändring av skyddet av dessa men de gavs därmed, mot bakgrund av att de från naturvårds- och bevarandesynpunkt ansågs utgöra en del av vårt nationella arv, en särskild plats bland de skyddade älvarna.7