sou · H1B346 · 2013-06-14 00:00:00 — Utredningens förslag: Skattereduktion ska medges den som är producent av förnybar el, matar in och tar ut el från samma anslutningspunkt samt har en huvudsäkring om högst . Skälen för förslaget: En utgångspunkt är som tidigare angetts att en skattereduktion endast ska omfatta de elanvändare som är mikroproducenter av förnybar el, dvs. Vidare bör det vara fråga om elförbrukning och elproduktion i samma inmatnings- och uttagspunkt, dvs. endast mikroproducent som matar in och ut el i samma anslutningspunkt kan få skatte- reduktion. Det bör även sättas ett tak för hur mycket av det som matas in på nätet som ska ge rätt till skattereduktion. En skattereduktion bör mot denna bakgrund alltså gälla den som matar in och tar ut el från elnätet, är producent av sådan förnybar el som tidigare angetts (avsnitt 5.3), har en säkring om högst (jfr avsnitt 5.5), och matar in och tar ut el i samma anslutningspunkt. Enligt utredningens direktiv ska ett nettodebiteringssystem – eller en alternativ lösning – omfatta såväl privatpersoner som företag med mikroproduktion av el. Det vanliga är att skattereduktion beviljas privatpersoner, varför fråga uppstår om det kan finnas någon invändning mot ett system med skattereduktion som omfattar såväl fysiska som juridiska personer. 7.3.3Skattereduktion för såväl fysiska som juridiska personer Utredningens förslag: Skattereduktion ska medges såväl fysiska som juridiska personer. Även dödsbon ska ha rätt till skatte- reduktion. Utredningens förslag - skattereduktion Skälen för förslaget: En skattereduktion innebär att den uträknade skatten minskas. Det vanliga är att det är privatpersoner (fysiska personer) som beviljas skattereduktion. Ett exempel är skatte- reduktionen för hushållsarbete som utgått i olika former . infördes bestämmelser om skattereduktion för gåva.2 föreslog i sitt betänkande Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59) att såväl fysiska som juridiska personer skulle ha rätt till skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare. Enligt utredningens förslag skulle ett gåvounderlag om ge skattereduktion och reduktionen skulle uppgå till av underlaget, dock högst för fysiska personer eller högst för juridiska personer. För att det inte skulle vara mer lönsamt att ge gåvor än att göra avdrag för nödvändiga utgifter, föreslogs att skattereduktionen skulle motsvara bolagsskattesatsen om av underlaget. Av systematiska skäl föreslogs att samma procentsats skulle gälla för fysiska personer som för juridiska personer.3 Regeringen menade dock att det skulle göra lagstiftningen mer komplex och öka den administrativa bördan om juridiska personer skulle omfattas. Om juridiska personer inkluderades skulle dessutom skattereduktions- satsen för dessa, och därmed även för fysiska personer, av förenklings-, administrations- och neutralitetsskäl behöva motsvara bolagsskattesatsen om . Om skattereduktionen däremot endast skulle omfatta fysiska personer, menade man att skattereduktionssatsen kunde bestämmas till en jämnare och mer lättbegriplig siffra. Regeringen var mot den bakgrunden inte beredd att föreslå att juridiska personer skulle omfattas av skatte- reduktionen.4 Däremot infördes en möjlighet till skattereduktion för stormfälld skog för juridiska personer för taxeringsåren 2006– 2008.5 Skattereduktionen gavs till den som ägde skogsmark med stormskadad skog i de län där de mest omfattande skadorna hade uppkommit efter stormen . Såväl fysiska som juridiska personer omfattades av stödet. Syftet med lagstiftningen var att ge 2Bestämmelserna om skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare finns i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. 3SOU 2009:59 s. 2011/12:1 s. 472. 5Lag (2005:1137) om skattereduktion för virke från stormfälld skog vid taxeringar. Utredningens förslag - skattereduktion incitament och stöd för att ta hand om och forsla ut stormfällt virke. Reduktionen baserades på den mängd virke som forslats ut ur den stormskadade skogen. Skattereduktionen räknades av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighets- skatt. En möjlighet till skattereduktion för förnybar el som omfattar även juridiska personer kommer att öka den administrativa bördan. Något formellt hinder mot att låta ett förslag om skattereduktion omfatta såväl fysiska som juridiska personer kan dock inte utredningen finna. De skäl som fanns för att skattereduktion för gåvor skulle motsvara högst bolagsskatten, saknas i detta samman- hang. Den administrativa bördan måste också vägas mot den administrativa börda som skulle följa med det andra förslag utredningen övervägt. Mot den bakgrunden synes ett förslag om skattereduktion kunna omfatta såväl fysiska personer som juridiska personer. Såväl el som producerats under mikroproducentens livstid, som den som produceras av dennes dödsbo ska kunna utgöra underlag för skattereduktion. Även dödsbon bör därför omfattas av förslaget om skattereduktion. Utredningens förslag - skattereduktion 7.3.4Underlaget för skattereduktionen och reduktionens storlek Utredningens förslag: Skattereduktion ska utgå med ett belopp som motsvarar två gånger den energiskatt som belöper på den mängd el som mikroproducenten matat in på elnätet, i den mån denne gjort motsvarande uttag. För mikroproducenter med anslutningspunkter i kommuner med reducerad skattesats, ska skattereduktionen bestämmas till energiskatten. Skattereduktionen begränsas så att den gäller till dess mikroproducenten matat in högst i anslutningspunkten. Mikroproducentens elproduktion utgör grund för skatte- reduktion endast i den mån han matat in förnybar el på det allmänna elnätet och sedan köpt tillbaka motsvarande mängd el. Skälen för förslaget: Skattereduktionen syftar alltså dels till att underlätta för enskilda att uppföra mikroproduktionsanläggningar av förnybar el för egen förbrukning, dels till att kompensera mikroproducenter för att de ofta tvingas mata in sin el utan ekonomisk kompensation. En skattereduktion för enskilda mikroproducenter bör uppgå till ett belopp som ungefär motsvarar mervärdesskatten och energiskatten. Utredningens förslag - skattereduktion Exempel på årskostnad för el för två typkunder i (ungefär motsvarande i elområde SE3) som antas ha ett 1-årsavtal avseende kalenderåret 20126 Vad skulle besparingen bli i ett nettodebiteringssystem? Om man antar att villaägarna i exemplen ovan har en solcells- anläggning som producerar 5 000 kWh och att hälften kan nyttjas , minskar alltså elförbrukningen med 2 500 kWh i båda exemplen och inmatningen av el uppgår i båda exemplen till samma mängd. Om villaägarna skulle tillåtas kvitta uttagen mot inmatningarna av el och endast betala skatter på nettot, skulle det innebära följande. 6 SCB:s Statistiska meddelande, EN 24 , Prisutveckling på el och naturgas samt leverantörsbyten, . Utredningens förslag - skattereduktion Hur kan skattereduktionen beräknas? Den besparing som en mikroproducent gör i ett nettodebiterings- system utgörs alltså av skatterna på den mängd el mikro- producenten köpt (uttag) i den mån han gjort en motsvarande leverans av el (inmatning). Energiskatt utgår (2013) i nu aktuella fall med antingen eller med en reducerad skattesats per kWh för förbrukning i vissa län och kommuner. Det är alltså enkelt att fastställa med vilket belopp energiskatt utgår . Mervärdesskatt debiteras av elnätspriset, elenergi- priset och energiskatten, varför mervärdesskatten påverkas av vilket pris ett elhandelsföretag tar ut. Beroende på avtal och typ av kund kan mervärdesskatten per kWh därför vara såväl något högre som något lägre än energiskatten. En utgångspunkt för en schablon kan därför vara att skattereduktionen ska utgöras av ett belopp som motsvarar två gånger energiskatten. En lämplig utgångspunkt kan alltså vara att skattereduktion utgår med ett belopp som motsvarar två gånger den energiskatt som belöper på en mängd el som motsvarar vad mikroproducenten tagit ut från nätet, vilket skulle innebära /kWh. Skattereduktionen skulle i exemplen ovan bli (2 500 kWh x ), vilket ska jämföras med besparingen villaägarna skulle ha gjort i ett nettodebiteringssystem om respektive (– ). Utredningens förslag - skattereduktion Skattereduktionen i kommuner med reducerad energiskatt Det finns normal energiskatt och reducerad energiskatt. Om du ska betala normal energiskatt eller reducerad skatt beror på var i elen förbrukas. Den lägre skatten (19,/kWh från ) gäller i kommunerna , samt i alla kommuner i , och . Den högre energiskatten (29,/kWh från ) gäller i övriga . Beroende på var anslutningspunkten ligger, kommer skattereduktionen därför att utgå med olika belopp. För anslutningspunkter i kommuner med reducerad skattesats, skulle en skattereduktion med ett belopp som motsvarar två gånger energiskatten bli endast (2 500 kWh x ). För att de med reducerad skattesats ska få ungefär samma skattereduktion – i förhållande till besparingen de skulle ha gjort i ett nettodebiterings- system – som de med normal energiskattesats, måste reduktionen utgå med energiskatten. Hur ska skattereduktionen begränsas? Nästa fråga är då var taket för skattereduktionen ska gå. Det finns anledning att beakta hur mycket energi som förbrukas i småhus. Den genomsnittliga energianvändningen, exklusive hushållsel, ligger på per år.7 Användningen av hushållsel i småhus var drygt per småhus . Gränsen bör ligga någonstans däremellan. Utredningen bedömer att en gräns på är lämplig. Ett system med nettodebitering, eller kvittning, ska endast omfatta uttagen el i den mån motsvarande inmatning gjorts. På motsvarande sätt måste skattereduktionen begränsas. Mikroproducentens elproduktion ska alltså utgöra grund för skattereduktion, men endast i den mån han matat ut förnybar el på det allmänna elnätet och sedan köpt tillbaka motsvarande mängd el. 7 Energistatistik för småhus, ES 2012:04, . Utredningens förslag - skattereduktion 7.3.5Underlaget för skattereduktion för juridiska personer med brutet räkenskapsår Utredningens förslag: Underlaget för skattereduktion för juridiska personer utgörs av den mängd el som mikro- producenten matat in på elsystemet under det kalenderår som upphört med eller närmast före utgången av beskatt- ningsåret, i den mån motsvarande uttag gjorts. Skälen för förslaget: Utgångspunkten i förslaget är att underlaget för skattereduktionen ska utgöras av den mängd el som mikroproducenten matat in på elsystemet under ett kalenderår i den mån motsvarande uttag gjorts. I de fall där beskattningsåret motsvaras av kalenderåret utgör denna utgångspunkt inga problem. Beskattningsår för juridiska personer behöver dock inte motsvaras av kalenderår. Ett räkenskapsår ska enligt huvudregeln i bokföringslagen (1999:1078), BFL, omfatta . Kalenderår ska också vara räkenskapsår för fysiska personer, handelsbolag där en fysisk person ska beskattas för hela eller en del av bolagets inkomst och sådana samfällighetsförvaltande juridiska personer som avses i 6 kap. 6 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Andra företag får tillämpa annat räkenskapsår än kalenderår, s.k. brutet räkenskapsår (3 kap. 1 § BFL). De begränsningar till vissa fasta tidsperioder som tidigare gällde enligt bokföringslagen för brutna räkenskapsår har tagits bort i BFL. Ett brutet räkenskapsår ska dock även fortsättningsvis påbörjas i en kalendermånad och omfatta en period av tolv hela månader. Juridiska personer utom dödsbon med beskattningsår som går ut ska lämna in deklaration (32 kap. 2 § skatteförfarandelagen [2011:1244], SFL). För juridiska personer med brutet räkenskapsår ska deklaration lämnas in (beskattningsåret gått ut ), (beskattningsåret gått ut ) eller (beskattningsåret gått ut ). Om den juridiska personens beskattningsår går ut vid andra datum än de angivna, ska deklaration lämnas senast den dag som gäller för det beskattningsår som går ut närmast efter det beskattningsår som den juridiska personen har (jfr 3 kap. 5 § SFL). SOU 2013:46 Utredningens förslag - skattereduktion Till andra juridiska personer än dödsbon ska besked om den slutliga skatten skickas senast den 15 efter beskattningsårets utgång (56 kap. 10 § SFL). Enligt 66 kap. 21 § SFL ska ett beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret gått ut (tvåårsfristen). För omprövning till nackdel för den beslutet gäller krävs därefter att förutsättningarna för efterbeskattning är uppfyllda (jfr 66 kap. 27 § SFL). Gällande reglering rörande deklarationstidpunkter och kontroll- uppgifter innebär i ett skattereduktionssystem för mikroproducent som är näringsidkare med brutet räkenskapsår att: varken eller den skattskyldige har fått kontroll- uppgiften (eller underrättelse om den) om det är en mikro- producent som ska deklarera eller , , för sådana mikroproducenter, inte har möjlighet att förtrycka uppgiften på deklarationen ens om en sådan skyldighet föreskrevs (vilket innebär att ett annat förfarande måste föreslås för dessa), kontrolluppgiften från elnätsföretaget för ett kalenderår (t.ex. 2014) kommer att innehålla mätuppgifter som avser delar av två olika räkenskapsår (2013/14 och 2014/15), kan kontrollera deklarationen för /2014 först när kontrolluppgiften för kommit in, dvs. kan ompröva deklarationen för räkenskapsåret 2013/2014 till den skattskyldiges nackdel till och med . Om den juridiska person som kontrolluppgiften avser har brutet räkenskapsår, innebär ett uppgiftslämnande enligt huvudregeln alltså att jämförelserna mellan kontrolluppgifterna och deklarerade uppgifter inte stämmer. Det skulle medföra att deklarationerna måste hanteras manuellt. Denna konsekvens kan man givetvis åtgärda genom att föreskriva att kontrolluppgifterna ska avse det räkenskapsår som den juridiska personen, dvs. mikroproducenten, tillämpar. Detta skulle emellertid kräva att elnätsföretagen dels vet vilket räkenskapsår som mikroproducenten tillämpar, dels bygger Utredningens förslag - skattereduktion upp rutiner för att kunna lämna kontrolluppgifter för utbetalningar under de olika brutna år som kan förekomma. En sådan lösning skulle vara alltför betungande för elnätsföretagen. Ett annat sätt skulle vara att föreskriva att beloppen på samtliga kontrolluppgifter som lämnas avseende mikroproducenter ska delas upp på månader för att på så sätt fånga in transaktioner under de tillåtna brutna åren. Kontrolluppgiften skulle ändå komma först kalenderår 2 och då endast avse kalenderår 1, dvs. endast en del av räkenskapsåret. kommer också att ha tillgång till kontrolluppgifter för ett kalenderår först påföljande kalenderår, dvs. först efter deklarationstidpunkten för en del av dessa mikroproducenter. För mikroproducenterna innebär det att de inte kan begära skattereduktion utifrån informationen om kontrolluppgiften, utan att de måste inhämta informationen på annat sätt. Denna lösning innebär alltså att har nödvändiga kontrolluppgifter för hela räkenskapsåret först efter deklarations- tidpunkten för en del av de mikroproducenter som har brutet räkenskapsår. Alla nödvändiga uppgifter för ett räkenskapsår har då dock i och för sig kommit tillhanda inom tvåårs- fristen, dvs. inom den frist får fatta beslut till nackdel för den skattskyldige. Dessutom innebär lösningen att elnäts- företaget måste dela upp kalenderårets inmatning i månads- uppgifter, trots att kontrolluppgiften avser kalenderåret. Detta medför i sin tur administrativa problem och merarbete även för . Eftersom det trots allt är (12 månader) som utgör grunden för skattereduktionen, bör man därför ändå över- väga en lösning där kalenderåret utgör grunden för reduktionen för alla mikroproducenter. För att mikroproducenten och ska ha tillgång till all information som rör hela skattereduktionen redan vid deklarationstillfället krävs alltså antingen att man inför månatliga kontrolluppgifter, vilket inte finns , eller att alla mikro- producenter får tillgodoräknas skattereduktion på ett underlag som motsvarar inmatningen och uttaget under ett kalenderår, oavsett vilket beskattningsåret (räkenskapsåret) är. Det blir också inte minst ur elnätsföretagens synvinkel enklast att hantera ett likadant system för alla mikroproducenter. Det skulle innebära att en mikroproducent med brutet räkenskapsår för /2015, skulle begära skatte- reduktion för i sin deklaration Utredningens förslag - skattereduktion när beskattningsåret gått ut , när beskattningsåret gått ut , eller när beskattningsåret gått ut . Mikroproducenten får i sådana fall tillgodoräkna sig skatte- reduktionen ett beskattningsår, dvs. räkenskapsår, som endast delvis motsvarar den tid under vilken han matat in el på elsystemet. Underlaget för skattereduktionen hänför sig alltså inte helt till beskattningsåret. Underlaget för skattereduktion ska enligt detta förslag alltid utgöra den el som mikroproducenten matat in under det kalenderår som upphört med eller närmast före utgången av räkenskapsåret. En mikroproducent som är näringsidkare och har brutet räkenskapsår får därför sin skattereduktion tidsmässigt förskjuten jämfört med fysiska personer och juridiska personer som inte har brutet räkenskapsår. En mikroproducent med brutet räkenskapsår kan komma att ha möjlighet att först år 3 kunna begära skattereduktion för kalenderår 1. Om elproduktionen är någorlunda jämn har detta dock främst betydelse vid första tillfället som mikroproducenten begär skattereduktion. Om produktionsanläggningen byter ägare, kan inne- havaren/mikroproducenten givetvis endast få skattereduktion för den tid som denne varit innehavare. Elnätsföretaget lämnar endast kontrolluppgift per innehavare, varför det då kan bli fråga om flera kontrolluppgifter per anläggning för ett kalenderår. Om mikroproducenten skulle byta räkenskapsår, från kalenderår till brutet eller från en form av brutet till en annan, saknar vid denna lösning betydelse, eftersom underlaget för skattereduktion alltid är inmatningen under ett kalenderår. Underlaget för skatte- reduktionen är inmatad el under ett kalenderår; det som upphört med räkenskapsåret eller närmast före utgången av räkenskapsåret. När bokföringsskyldighet inträder eller när räkenskapsåret läggs om, får räkenskapsåret omfatta än eller utsträckas att omfatta högst arton månader (3 kap. 3 § bokföringslagen). Den som startar sin rörelse eller lägger om sitt räkenskapsår så att räkenskapsåret omfattar arton Utredningens förslag - skattereduktion månader, kommer därför inte att få någon skattereduktion av räkenskapsåret. En skattereduktion som inte kan utnyttjas ett beskattningsår kan inte sparas till nästföljande år (jfr 67 kap. 2 § och föreslagna 68 kap. 2 § IL). 7.3.6Lägre skattereduktion vid rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt? Utredningens bedömning: Samma skattereduktion ska gälla för alla mikroproducenter, oavsett om de har avdragsrätt för den ingående mervärdesskatten på inköpt el eller inte. Skälen för bedömningen: En fråga är givetvis om de mikro- producenter som får göra avdrag för den ingående mervärdes- skatten på inköpt el ska få en lägre skattereduktion än andra mikroproducenter. Från principiella utgångspunkter borde en beskattningsbar person med full avdragsrätt för mervärdesskatt inte få samma skattereduktion som den som helt saknar avdragsrätt eller som endast har avdragsrätt till viss del. Svårigheterna med en sådan ordning är främst frågan hur man avgränsar dessa personer från övriga. Värt att beakta är också att den del av reduktionen som kan anses motiverad av mervärdes- skatten som mest kan uppgå till . Det är knappast rimligt att ska lägga ned resurser på att utreda och kontrollera i vilken mån elen används i en verksamhet som medför rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt, och inte i en verksamhet där avdrag inte ska medges, eller medges endast till viss del. Någon statistik som gör det möjligt att avgöra hur många beskattningsbara personer som skulle betraktas som mikroproducenter finns inte. Det bör dock vara befogat att utgå från att det, i den utsträckning det förekommer, i många fall bör röra sig om mindre verksamheter som bedrivs i villor där avdragsrätt för mervärdesskatt saknas eller är ytterst begränsad. Det kan också röra sig om fastighetsförvaltande bolag eller bostadsrättsföreningar som likaså saknar avdragsrätt eller har en begränsad avdragsrätt. Utredningens bedömning är att det, i vart fall , så gott som uteslutande är sådana verksamheter som Utredningens förslag - skattereduktion inte har rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt som kan komma i fråga som mikroproducenter. Utredningens slutsats blir därför att samma skattereduktion ska gälla för alla mikro- producenter, oavsett om de har avdragsrätt för den ingående mervärdesskatten på inköpt el eller inte. Utredningens förslag: Bestämmelser om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el inkluderas i inkomstskattelagen i likhet med andra permanenta bestämmelser om skatte- reduktion. Skälen för förslaget: Utredningen föreslår att reglerna om skattereduktion inte tidsbegränsas. De bör därför, i likhet med andra permanenta skattereduktioner, inkluderas i IL. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att bestämmelserna om skatte- reduktion för mikroproduktion av förnybar el placeras i IL tillsammans med de redan befintliga bestämmelserna om skatte- reduktion i nuvarande 67 kap. för fysiska personer och i ett nytt kapitel för juridiska personer. Förslaget medför ett behov av följdändringar i IL och andra författningar. I enlighet med 1 kap. 16 § IL blir bestämmelserna om förfarandet vid uttag av skatten i SFL tillämpliga. Skattereduktionen för förnybar el bör på samma sätt som andra skattereduktioner tillgodoräknas den skattskyldige vid bestämmande och debitering av slutlig skatt. Vidare bör skatte- reduktionen tillgodoräknas den skattskyldige efter annan reduktion. Eftersom förslaget innebär att skattelättnaden ges genom en skattereduktion, kommer den sammanlagda skattereduktionen att slutligt räknas av från skatten i samband med det årets beskattning. Den som producerat förnybar el och beviljats skattereduktion kommer därför i princip att få tillbaka det aktuella beloppet på skatten först efter produktionsåret, se dock avsnitt 7.3.10 om ändrad preliminär debitering m.m. Utredningens förslag - skattereduktion 7.3.8Begäran om skattereduktion och elnätsföretagets kontrolluppgift Utredningens förslag: Mikroproducenten begär skatte- reduktion i sin inkomstdeklaration. Elnätsföretagen lämnar kontrolluppgift om i vilken kommun mikroproduktionen bedrivs samt mängden el som mikroproducenten matat in på och tagit ut från elnätet. Skyldigheten att lämna sådan kontroll- uppgift gäller endast avseende mikroproducent som anmält till elnätsföretaget att han producerar förnybar el och som har en säkring om högst . Skälen för förslaget: För att skattereduktion ska kunna ges bör det krävas att mikroproducenten särskilt begär skattereduktion. Mätning av överförd el ska ske både vid inmatning och vid uttag, dvs. både när den producerade elen matas in på nätet och när el tas ut från nätet för att förbrukas. Det är elnätsföretaget som ansvarar för att mätning sker. Det åligger elnätsföretaget att rapportera resultatet av mätningen. Rapporteringen ska ske till elanvändare, elproducent, elhandelsföretag, balansansvarig och . De uppgifter som elnätsföretaget har kan dock inte utan vidare läggas till grund för bedömningen av om rätt till skattereduktion föreligger. Endast mikroproducenten själv kan intyga att det är fråga om förnybar el. För att upprätthålla ett rimligt mått av kontroll av att reduktionen endast kommer den avsedda kretsen av mikroproducenter till del, måste det därför åligga mikroproducenten själv att begära skattereduktionen. Eftersom mätning av överförd el ska ske både vid inmatning och vid uttag, kan elnätsföretagen lämna en kontrolluppgift där såväl mängden inmatad som uttagen el från elnätet framgår.