sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — Bristerna avser ofta skolornas arbete med att upptäcka och utreda elevers behov samt upprätta och följa upp åtgärdsprogram. Sådana brister tycks vara vanligare i vissa skolföretag än i andra. Av totalt 39 kritikbeslut i Två kartläggningar för att undersöka ett samband anmälningsärenden som rör har 21 beslut avsett särskilt stöd. Av totalt 30 kritikbeslut i anmälningsärenden som rör gymnasieskolan har 18 beslut avsett särskilt stöd. Besluten har i båda fallen varit riktade mot fem skolföretag. Några av de stora koncernerna har koncept som går ut på myc- ket självständigt arbete. Då är det särskilt angeläget med system i skolan för att upptäcka och stödja elever i behov av särskilt stöd eftersom brister i sådana system kan få stora följder. Denna typ av brister har förekommit i företag, eller delar av koncerner, där man tillämpar en hög grad av självständigt arbete. Vi återkommer till detta i avsnitt 7.4.2. En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän: av de grundskolor som Skolinspektionen granskade i sam- band med den regelbundna tillsynen hade brister när det gällde att ge elever det särskilda stöd de har rätt till. Två tredjedelar av skolorna hade brister när det gällde att upprätta åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. Nästan hälften av alla kritikbeslut som fattas inom efter anmälningar som kommer till Skolinspektionen rör särskilt stöd. Enligt Skolinspektionens skol- enkät menar var fjärde lärare att det inte utreds skyndsamt när det framkommer att en elev har behov av särskilt stöd. Enligt skollagen ska det pedagogiska arbetet vid en skola ledas och samordnas av en rektor. Rektor ska också särskilt verka för att utbildningen utvecklas (2 kap. 9 §). Rektorns ansvar utvecklas i läroplanen. Rektor har en viktig roll som pedagogisk ledare. De 13 granskade företagen: I en av koncernerna i kartläggningen har hälften av gymnasieskolorna haft brister i rektorsfunktionen. I en annan koncern har majoriteten av gymnasieskolorna brustit i rektorsfunktionen. En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän: Skolinspektionens tillsyn visar att det finns många rektorer som inte vet hur den peda- gogiska verksamheten på deras grundskolor faktiskt ser ut. bedömde Skolinspektionen att rektor inte känner till eller följer lärarnas undervisning i av de skolor som ingick i den regelbundna tillsynen. Skolinspektionen har i en kvalitets- granskning gjort bedömningen att majoriteten av huvudmännen behöver försäkra sig om att rektorerna har goda förutsättningar att Två kartläggningar för att undersöka ett samband arbeta som pedagogiska ledare och att närmare tre fjärdedelar av rektorerna behöver förstärka det pedagogiska ledarskapet (Skol- inspektionen 2012b). I skollagen finns krav på att ett systematiskt kvalitetsarbete ska bedrivas i skolan (4 kap. 3–8 §§). Varje huvudman och rektor har ansvaret för att utbildningen systematiskt och kontinuerligt följs upp och analyseras i förhållande till de nationella målen för utbild- ningen. Utifrån uppföljningen och analysen ska sedan utbildningen planeras och utvecklas. Det systematiska kvalitetsarbetet är en viktig förutsättning för likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna. Kvalitetsarbetet ska genomföras både på huvudmannanivå och på skolnivå. De 13 granskade företagen: Skolinspektionen konstaterar i kart- läggningen att stora koncerner ofta, men inte alltid, har ett ambitiöst kvalitetsarbete där de följer utvecklingen i skolorna och återkopplar till verksamheten. Tack vare sin storlek har de goda möjligheter att bygga upp administrativa stödsystem och ge kom- petensutveckling till personalen. De stora koncernerna är ofta väl medvetna om sina svagheter. Trots detta har några huvudmän inom en av de största koncernerna fått kritik för brister i det systema- tiska kvalitetsarbetet på skolnivå. Ytterligare fyra koncerner har haft sådana brister i vissa av sina skolor. En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän: Många grund- skolor behöver förbättra sitt systematiska kvalitetsarbete. Mer än hälften av de grundskolor som Skolinspektionen granskade i sin regelbundna tillsyn hade brister i arbetet med uppföljning och utvärdering av skolans resultat. Enligt Skolinspektionens ansåg fler än var fjärde lärare att uppföljningen av deras arbete inte leder till förändringar i arbetssätt. Två kartläggningar för att undersöka ett samband Bedömning av elevers kunskaper och kunskapsutveckling Lärarnas utvärdering av elevernas kunskapsutveckling är en viktig förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning. De 13 granskade företagen: Knappt hälften av de granskade före- tagen har fått kritik för bristande bedömning och betygssättning. Det har funnits brister i hur skolorna arbetar med analys och uppföljning av betygssättningen. Vissa skolor har satt betyg efter kriterier som inte ingår i de nationella betygskriterierna och det har funnits stora skillnader i elevernas förtroende för betygssättningen. har det förekommit skolor som till stora delar funnit former för att säkerställa att betygssättningen lever upp till kraven i författningarna. Det förekommer att koncerner har bedömnings- och betygsfrågor som tema för fortbildningsinsatser (se även Skol- inspektionen 2010a). En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän: Många skolor brister i utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling. Var tionde grundskola som ingick i Skolinspektionens regelbundna tillsyn hade brister vad gällde lärarnas regelbundna utvärdering av elevernas kunskapsutveckling utifrån läroplanens och kursplan- ernas krav. Även resultaten från Skolinspektionens visar att lärarna har svårigheter med att bedöma elevernas kunskaper. En riktad tillsyn av bedömning och betygssättning visar att bedömarkompetensen hos lärarna och deras kvalitetssäkring av bedömningarna ibland kan brista på skolorna (Skolinspektionen 2012c). Skolinspektionen har också i en kvalitetsgranskning gjort bedömningen att de flesta skolor inte sammanställer eller analy- serar elevernas resultat på övergripande nivåer (Skolinspektionen 2010b). 7.2.2Tre företag i kartläggningen Denna sammanfattning av resultaten för tre av de 13 granskade företagen avser att belysa att det finns stora skillnader mellan de granskade företagen. Två av de exempel som redogörs för i det följande är avidenti- fierade. Dessa båda företag bedöms inte vara tillräckligt stora för att namnges i en framställning av detta slag. Det ena exemplet är ett av de mindre företagen i kartläggningen medan det andra exemplet Två kartläggningar för att undersöka ett samband är ett av de större. Det senare företaget är emellertid betydligt mindre än det tredje exemplet, . I det fallet har vi gjort bedömningen att en avidentifiering inte skulle tjäna sitt syfte eftersom koncernen storleksmässigt skiljer sig mycket från andra stora aktörer och även i övrigt har vissa särdrag. inom koncernen namnges dock inte. Det första exemplet är ett av de minsta företagen i kartläggningen. Företaget bedriver framför allt grundskoleutbildning. En grundskola har varit föremål för tillsyn och huvudmannen har då endast fått kritik inom området kunskaper. Huvudmannen har också fått kritik i tre anmälningsärenden, varav två gällt särskilt stöd. Av grundskoleeleverna inom företaget fick minst godkända betyg i alla ämnen (rikssnittet /12 var 75 pro- cent). Andelen grundskoleelever som var behöriga till gymnasie- skolas nationella program var högre än i riket som helhet. En avvikelse från rikssnittet kunde noteras när det gällde överens- stämmelse mellan provbetyg i nationella ämnesprov och slutbetyg från . Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbild- ning varierade mellan i grundskolorna (riks- snittet /12 var i kommunala skolor och i fristående skolor). Av gymnasieeleverna slutförde sin utbildning . Grundläggande högskolebehörighet nåddes av av eleverna. Andelen lärare i gymnasieskolan med pedagogisk hög- skoleutbildning var (rikssnittet /12 var i kommunala skolor och i fristående). Det andra exemplet är ett av de största företagen i kartläggningen. Företaget har en inriktning framför allt mot gymnasieskolor med yrkesprogram och lärlingsutbildning. Av de elever som påbörjat sin utbildning på en av företagets gymnasieskolor slutförde utbildningen . Av dessa uppnådde grundläggande högskolebehörighet och Två kartläggningar för att undersöka ett samband hade lägst betyget Godkänt i samtliga kurser. Det inne- bär att endast drygt hälften av de elever som började vid företagets skolor () slutförde sin utbildning vid skolorna och fick grundläggande högskolebehörighet till högre studier. Variationen mellan skolorna är stor. Genomströmningen varie- rar från till . Andelen elever med slutbetyg som uppnått grundläggande högskolebehörighet varierade mellan och . Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning var 43 pro- cent (rikssnittet /12 var i fristående skolor och i kommunala skolor). Variationen mellan skolorna var även här mycket stor. Andelen varierade mellan och . Inriktningen mot lärlingsutbildning och små yrkesom- råden bidrar sannolikt till den låga andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Elva kritikbeslut i anmälningsärenden har riktats mot huvud- mannen, varav sju inom området särskilt stöd. Två av besluten har rört kränkande behandling. Regelbunden tillsyn har genomförts vid 16 av företagets skolor och 14 av dessa har haft brister inom området särskilt stöd, 12 inom områden som rör rektorsfunktionen, lärarnas kompetens och utbild- ning samt uppföljning och utvärdering. Det senare inkluderar systematiskt kvalitetsarbete. Bristande kunskapsresultat har varit en kritikpunkt när det gäller 11 skolor. Kritik har riktats mot huvudmannen när det gäller skolornas sätt att hantera den arbetsförlagda delen av lärlingsutbildningen, som omfattar hälften av elevernas utbildning. På vissa skolor har elever inte en plats för den arbetsplatsförlagda delen av utbild- ningen. är den största aktören inom friskolesektorn både när det gäller grundskole- och gymnasieutbildning. Avsikten med denna redovisning är att visa på den variation som kan förekomma i en stor koncern. Inom koncernen finns nio huvudmän som bedriver grund- skoleutbildning. Generellt kan sägas att kunskapsresultaten i års- kurs 9 för grundskolorna ligger över genomsnittet för riket som helhet. Det gäller t.ex. andelen elever med minst godkända betyg i Två kartläggningar för att undersöka ett samband alla ämnen där resultatet för koncernens skolor var jäm- fört för riket. Också värdet för behörighet till gymnasieskolan och meritvärde ligger över rikssnittet. Trots detta hade 850 elever i årskurs 9 () inte minst godkända betyg i alla ämnen åren 2009–2011. Av dessa gick drygt hälften i skolor tillhörande två olika huvudmän. I en huvudmans skola redovisades full måluppfyllelse, dvs. av eleverna hade fått minst godkända betyg i alla ämnen, medan av eleverna i en annan huvudmans skola gick ut med minst godkända betyg i alla ämnen. Det bör i samman- hanget påpekas att det i såväl fristående som kommunala skolor oftast finns en andel av eleverna som inte når målen i alla ämnen. För ett av dotterbolagen finns en kraftig avvikelse när det gäller överensstämmelsen mellan ämnesbetyg och provbetyg i nationella ämnesprov. av eleverna fick samma betyg i slut- betyget som man fått i ämnesprovet. Av samtliga grundskolelärare inom koncernen hade pedagogisk högskoleutbildning för den undervisning de bedrev (rikssnittet /12 var i kommunala skolor och i fristående skolor). Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning varierade mellan de olika dotterbolagen, från till . Koncernen som helhet har fått kritik i 19 anmälningsärenden. Ett av dotterbolagen har fått betydligt fler kritikbeslut än de andra. Merparten av kritikbesluten gäller brister inom området särskilt stöd (11). Av dessa har nio kritikbeslut gällt huvudmän som bedri- ver utbildning med en hög grad av självständiga studier. Kritik har också getts inom områdena kränkande behandling (6) och rätt till utbildning (6). Regelbunden tillsyn har genomförts vid sam- manlagt 24 grundskolor vid vilka fem av koncernens dotterbolag har bedrivit utbildning. De flesta skolor som bedömts utifrån skollag har haft brister inom området kunskaper, vilket innebär att alla elever inte når kunskapsmålen i samtliga ämnen. En stor andel av skolorna har också haft brister inom området trygghet och studiero. Kritiken har företrädesvis avsett brister i skolornas planer mot kränkande behandling, men också förekomsten av kränkande behandling. Det finns grundskolor inom koncernen som har haft brister inom sju eller flera av Skolinspektionens bedömningsområden. De flesta av dessa skolor drivs av några få av koncernens huvudmän. Två kartläggningar för att undersöka ett samband Gymnasieutbildning inom bedrivs i 16 dotterbolag. Andelen elever som lämnat gymnasieskolan med grundläggande behörighet var för hela koncernen , vilket är något under riksgenomsnittet (). var det fler elever än för riket som helhet som fick slutbetyg (jämfört ). Det innebär att av de elever som påbörjar utbildningen vid koncernens skolor är det som fått grundläggande högskolebehörighet, vilket är något högre än riket. Skillnaden mellan koncernens olika dotter- bolag är dock relativt stor. Andelen elever som uppnår grundlägg- ande högskolebehörighet varierar mellan och 97 pro- cent. Den genomsnittliga betygspoängen för koncernen ligger på samma nivå som för riket (14). En jämförelse mellan dotterbolagen visar att resultaten varierar från 10 till 18. Överensstämmelsen mellan ämnesbetyg och provbetyg på natio- nella prov ligger något under rikssnittet. Det finns exempel på dotterbolag där överensstämmelsen i vissa kurser endast var 41 pro- cent. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning inom kon- cernens gymnasieskolor var (rikssnittet /12 var i kommunala skolor och i fristående skolor). Variationen mellan koncernens dotterbolag är emellertid stor, från till . Huvudmän i koncernen har fått kritik i elva anmälningsärenden. Sex av dessa har gällt området särskilt stöd. Regelbunden tillsyn har –genomförts vid 33 av koncernens gymnasieskolor till- hörande 12 av dotterbolagen. Kritikbeslut har fattats för 18 skolor när det gäller särskilt stöd och 15 skolor när det gäller trygghet och studiero. En annan vanlig kritikpunkt är brister i det systematiska kvalitetsarbetet. Av de 33 gymnasieskolorna finns fyra som inte haft några kon- staterade brister i tillsynen. finns det två gymnasieskolor som har haft brister när det gäller 14 av 15 bedömningspunkter. Två kartläggningar för att undersöka ett samband 7.3Kartläggning av vissa ekonomiska förhållanden Enligt direktiven till kommittén ska vi utreda behovet av att Skol- inspektionen i vissa fall ska ta hänsyn till att ekonomiska uttag har gjorts ur en skolverksamhet. Det finns inte någon juridisk eller allmänt vedertagen definition av begreppet ekonomiska uttag. Inte heller i direktiven ges någon närmare definition av vad som avses. Kommitténs utgångspunkt har varit att begreppet i detta sam- manhang bör avse sådana ekonomiska händelser som medför att tillgångar direkt eller indirekt överförs från en juridisk person som bedriver skolverksamhet till dess ägare. Hur en granskning av eko- nomiska uttag i den bemärkelsen bland ett urval av enskilda huvud- män ska genomföras har dock inte varit givet. En annan utgångspunkt har varit att granskningen måste baseras på offentliga källor, dvs. Mot den bakgrunden har vi inom ramen för denna kartläggning valt att titta närmare på förekomsten av tre former av händelser som kan utgöra ekonomiska uttag, nämligen öppet redovisad vinst- utdelning, öppet redovisade koncernbidrag och räntekostnader för lån. Vi har även kartlagt utvecklingen av eget kapital och några andra nyckeltal i de granskade företagen. Andra former av möjliga värdeöverföringar är icke marknadsmässiga hyror, löner och ersätt- ningar för andra tjänster och varor. Sådana värdeöverföringar har inte kartlagts. Den genomsnittliga lönekostnaden går att utläsa ur årsredovisningen, men kommittén har gjort bedömningen att even- tuella värdeöverföringar i form av icke marknadsmässiga löner omöjligt kan utläsas ur de uppgifter som lämnas i företagens års- redovisningar. Samtliga granskade företag har varit skyldiga att lämna årsredovis- ningar och granskningen baseras i huvudsak på företagens resultat- räkningar och balansräkningar. De värdeöverföringar som har kart- lagts avser , 2009 och 2010. Då granskningen genomfördes () var dessa för vilka det fanns till- gängliga årsredovisningar för alla de aktuella företagen. För två av utbildningsföretagen har granskningen utökats till att gälla ytter- ligare , 2007 och 2008. Två kartläggningar för att undersöka ett samband För koncerner där det finns väsentliga inslag av andra verksam- heter än skolverksamhet eller där det inte upprättats någon kon- cernredovisning, har granskningen omfattat de enskilda dotter- bolagen tillsammans med moderbolaget. För större koncerner, som t.ex. , har koncernens räkenskaper granskats. Det har inte varit möjligt att avgränsa granskningen helt från annan utbildningsverksamhet än grundskole- och gymnasieutbild- ning. Ett exempel på hur avgränsningen i sådana fall har genom- förts är en koncern där två bolag bedriver vuxenutbildning. Kon- cernens finansiella rapporter har justerats genom att eliminera dessa två bolags intäkter och kostnader. En jämförelse mellan hela koncernen och den justerade koncernen ger att den senare uppvisar lägre omsättning och lägre resultat än den totala koncernen. Här redovisas resultaten av kartläggningen av tre former av möjliga värdeöverföringar och några andra nyckeltal på en aggregerad nivå. Ett aktiebolags vinst kan delas ut till aktieägare i form av utdelning. Vinstutdelning har till syfte att ge ägarna avkastning på det kapital de har satsat i företaget. En utdelning är en utbetalning av tillgångar (oftast kontanter) från ett aktiebolag till dess aktieägare. Storleken på tillåten utdelning regleras genom bestämmelserna i aktiebolags- lagen om värdeöverföringar från bolaget. De 13 granskade företagen: Vinstutdelningar är den näst största formen av värdeöverföringar i de granskade bolagen. genomförde fem bolag utdelningar på sammanlagt drygt 14 mil- joner kronor, vilket motsvarade av rörelseresultatet i bolagen. genomfördes två utdelningar på samman- lagt , vilket motsvarade av rörelse- resultatet i de två bolagen. Den största enskilda utdelningen gjordes av ett bolag som delade ut , eller av årets resultat, till ägarna. Två kartläggningar för att undersöka ett samband En sammanslutning av juridiskt självständiga företag bildar en kon- cern. Det är vanligt med värdeöverföringar mellan koncernföretag. En sådan form av kapitalöverföring är koncernbidrag. Koncern- bidraget är inte en ersättning för tjänster eller varor. Koncernbidrag är ett skatterättsligt begrepp och bestämmelserna om koncernbi- drag finns uteslutande i skattelagstiftningen (35 kap. inkomstskatte- lagen [1999:1229]). En koncern är inte ett eget skattesubjekt, utan det är de i koncernen ingående juridiska enheterna som beskattas. Avsikten är att man inom en koncern ska kunna jämna ut vinster och förluster i koncernen och på så sätt åstadkomma ett jämnt resultat. Detta uppnås genom att koncernbidrag i princip är skatte- mässigt avdragsgilla för givaren och skattepliktiga för mottagaren. Regleringen innebär att ett bolag som bedriver skolverksamhet kan lämna ett koncernbidrag till ett annat bolag i koncernen, oavsett vilken typ av verksamhet det bolaget bedriver. Det ställs upp ett antal förutsättningar som måste vara uppfyllda för att koncern- bidrag ska få skatterättslig verkan. Dessa kommer dock inte att behandlas här. Det finns inga skattemässiga begränsningar av bidragets storlek. Det är i stället de civilrättsliga reglerna som är begränsande och aktiebolagslagens bestämmelser om värdeöverför- ingar från bolag kan bli tillämpliga. De 13 granskade företagen: Av kartläggningen framgår att kon- cernbidrag har lämnats av fem av de granskade bolagen. Två av bolagen ägs av riskkapitalbolag. Samtliga fem bolag har ett topp- moderbolag. Av årsredovisningarna går inte att utläsa om koncern- bidragen har lämnats till toppmoderbolagen eller om de har läm- nats till eventuella dotterbolag eller systerbolag. Det har därmed inte heller framgått vilken typ av verksamhet det mottagande bo- laget bedriver. Totalt sett har bolagen lämnat koncernbidrag på för och för . Ett av de större bolagen har lämnat av sitt resultat (66,9 miljoner). Tre bolag har lämnat , respek- tive av rörelseresultatet. Ett av företagen har lämnat av sitt resultat som koncernbidrag, vilket utgör den enskilt största ekonomiska händelsen som har påträffats i kartläggningen. Två kartläggningar för att undersöka ett samband Räntekostnader för lån med icke marknadsmässiga räntesatser är en annan typ av värdeöverföring. Eftersom det är räntesatsen som indikerar om det är fråga om en värdeöverföring räcker det inte att enbart kartlägga räntekostnader. Även med kännedom om den verkliga räntesatsen kan det dessutom vara vanskligt att bedöma om den är marknadsmässig. En sådan bedömning måste göras i varje enskilt fall. De 13 granskade företagen: I kartläggningen har räntesatser för de företag som ingår i granskningen beräknats. För ett par av företagen var de beräknade räntesatserna höga. Företrädare för samtliga företag som ingått i granskningen har getts möjlighet att lämna synpunkter på resultaten. Ett av de företag vars beräknade räntesatser var höga menar att den beräknade räntesatsen är felaktig och att de verkliga räntesatserna är lägre. Kommittén har bedömt att risken för att beräknade räntor är missvisande är alltför hög för att de ska redovisas. Det har dock inte framkommit något i gransk- ningen som tyder på att värdeöverföringar i form av icke mark- nadsmässiga räntesatser skulle vara en utbredd företeelse i de gransk- ade bolagen. Det utesluter dock inte att det kan förekomma sådana i de delar av koncernerna som inte har granskats, t.ex. i utländska moderbolag. Rörelseresultatet utgörs av företagets överskott före räntor, bok- slutsdispositioner och skatt. De 13 granskade företagen: Sammanlagt har de granskade bolagen genererat ett rörelseresultat på för och för . Bolagen har gett utdelningar till aktieägare om totalt 14 miljoner respektive samt lämnat koncernbidrag på sammanlagt 102 respektive . Två kartläggningar för att undersöka ett samband Rörelsemarginal är ett finansiellt nyckeltal som beskriver ett bolags förmåga att generera överskott från sin verksamhet. Det definieras som rörelseresultatet i procent av nettoomsättningen. De 13 granskade företagen: En analys av de granskade bolagens sammanslagna resultaträkningar visar att de tillsammans hade en positiv rörelsemarginal på för och på för . Den högsta rörelsemarginalen uppgick till för ett bolag i en av de största koncernerna. Vinstmarginaler kan dock variera mycket mellan olika år på grund av tillfälliga hän- delser. Det finns även tre bolag med negativa rörelsemarginaler. Dessa bolag ingick i samma koncern. Förändring av eget kapital Eget kapital är en post i balansräkningen som kan bestå av aktie- kapital, reservfond, balanserade vinster och förluster (tidigare års- resultat) samt årets resultat. De 13 granskade företagen: Utifrån årsredovisningarna har för- ändringen av bolagens egna kapital mellan och kart- lagts. Majoriteten av de granskade bolagen har haft en positiv utveckling av det egna kapitalet och endast ett bolag har haft en negativ utveckling. Skälet till detta var att bolaget genomförde en utdelning till aktieägarna som översteg de två årens positiva resul- tat. Sammanlagt har de granskade bolagens egna kapital ökat med . I denna summa har inte räknats in ökningen av det egna kapitalet för ett bolag som mottagit ett tillskott från aktieägarna på . Soliditeten visar hur stor del av tillgångarna som finansieras av eget kapital.