sou · H0B394 · 2013-01-01 00:00:00 — En proposition med förslag till lag om ändring av regeringsformen bör kunna läggas fram i sådan tid att förslagen kan behandlas och antas som vilande av före valet . De föreslagna ändringarna skulle därmed kunna slutligt beslutas . Kommitténs förslag om ett kommunproportionellt valsystem av landstingstyp med utjämningsmandat och småpartispärrar – i icke valkretsindelade kommuner och i valkretsindelade kommuner – är ett exempel på en förändring som i och för sig skulle kunna genomföras och tillämpas vid valet . Detta skulle dock innebära att delar av förslaget, nämligen ändringen av första divisorn från 1,4 till 1,2 samt bestämmelserna av återföring av mandat, får genomföras . Även kommitténs förslag om att det ska bli uttryckligen tillåtet för partierna att använda symboler på sina valsedlar är ett förslag som skulle kunna genomföras till valet . Ett annat förslag som skulle kunna genomföras redan till valet är att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare. Båda dessa förslag är angelägna. När det gäller partisymbolerna skulle emellertid ett godtagbart skydd för symbolerna inte kunna säkerställas utan ordningen med obligatorisk förhandsanmälan av partier som avser att delta i valet. När det gäller förslaget om sam- tycke till kandidatur är det ännu inte i detalj utrett hur väljarna ska informeras om vilka som kandiderar i valet. Detta är emellertid en fråga som kommittén avser att behandla i sitt nästa betänkande. Sammanfattningsvis innebär detta att kommittén förordar att de framlagda förslagen, med undantag för förslaget om samtycke till kandidatur, fortsättningsvis bör behandlas med inriktning på att de ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. En utgångspunkt för arbetet med ändring av valkretsindelningen i ska enligt direktiven vara att ändringen inte får påverka proportionaliteten vid mandatfördelningen i riksdagsvalet. Enligt kommitténs bedömning kan detta inte garanteras förrän de föreslagna ändringarna i valsystemet genomförts. Därför bör detta förslag genomföras först till val. 8.1Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 1 och 7 §§ Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 4.1. I enlighet med förslaget att endast de partier som i förväg har anmält sitt deltagande i val ska få delta i mandatfördelningen, har i 1 § tredje stycket den nuvarande partidefinitionen utgått och i 7 § första stycket ersatts med en föreskrift av denna innebörd. Ordet särskild i 7 § första stycket anger att bestämmelserna om anmälan om deltagande i val ska meddelas i vallagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1. I ett nytt andra stycke har införts bestämmelser om återföring av fasta valkretsmandat i de fall då ett parti vid fördelningen av de fasta mandaten i hela landet fått fler mandat än som motsvarar en proportionell representation för partiet i . Närmare bestämmelser om hur återföringen ska gå till finns i vallagen. Ändringen i tredje stycket (nuvarande andra stycket) klargör att ett parti som vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten, ev. efter återföring, fått just så många mandat som krävs för en proportionell representation i inte deltar i fördelningen av utjämningsmandaten. Ändringen i fjärde stycket är föranlett av kommitténs förslag att ändra första divisorn i systemet för mandatfördelning från 1,4 till 1,2. Innebörden av bestämmelsen är att äldre bestämmelser tillämpas vid extra val före de ordinarie valen 2018 och vid omval efter överklagande av ett val som hållits före de allmänna valen 2018. 8.2Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.5. I första stycket punkten 1 slås fast att en partibeteckning får innehålla en partisymbol. En partibeteckning kan alltså bestå av partinamn och partisymbol. Prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats omfattar inte bara partinamnet utan även partisymbolen. Bestämmelsen i första stycket punkten 5 innebär att prövningen av risken för att en partibeteckning ska förväxlas med en annan beteckning även omfattar beteckningen för ett parti som anmält sitt deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt deltagande i val, men inte har registrerat sin partibeteckning, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Anmälan om deltagande i val Bestämmelserna om obligatorisk förhandsanmälan av partier för deltagande i val har behandlats i avsnitt 4.10.1. 14 och 18 §§ Bestämmelserna är nya. I 14 § föreskrivs att de partier som vill delta i val i förväg ska anmäla sitt deltagande till den centrala valmyndigheten. I bestämmelserna anges också vad en anmälan om deltagande i val ska innehålla. 15 och 16 §§ Bestämmelserna är nya. I bestämmelserna regleras för vilka val en anmälan om deltagande i val gäller. En anmälan i allmänt val gäller också ett eventuellt omval i det valet. Däremot krävs särskild anmälan vid extra val. Bestämmelsen är ny. I bestämmelsen regleras inom vilken tid förhandsanmälan av partier ska ske. Bestämmelsen är ny. I bestämmelsen föreskrivs under vilka villkor en anmälan om deltagande i val ska få registreras. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak bestämmelserna för registrering av partibeteckning enligt 3 §. Något krav på att en anmälan om deltagande i val måste ha ett visst dokumenterat väljarstöd ställs dock inte upp. En anmälan om deltagande i val får enligt bestämmelsen inte registreras om partibeteckningen kan antas komma att leda till förväxling med partibeteckningen för något annat parti, som har registrerat partibeteckningen eller anmält deltagande i val. Bestämmelsen är ny. I bestämmelsen föreskrivs att den centrala valmyndigheten ska kungöra vilka partier som har fått sina anmälningar om deltagande i val registrerade. Ordet i bestämmelsen markerar att detta ska ske löpande. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.10.2. Bestämmelsen är ny. Redan nu gäller att en anmälan av kandidatnamn som görs av partierna enligt 9 § inte ska beaktas om dessa inte kan visa att det finns ett samtycke från kandidaterna. Den nu föreslagna bestämmelsen i 21 § innebär att en person inte heller kan kandidera för något parti om samtycke inte har kommit in till valmyndigheten – den centrala valmyndigheten när det gäller val till och länsstyrelserna i övrigt – före valdagen. Nomineringsrätten begränsas härigenom på ett mera påtagligt sätt än tidigare, eftersom valmyndigheterna, partierna och väljarna före valdagen ska veta vilka personer som kan komma i fråga för inval i det aktuella valet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.1. Ändringen är föranledd av att kommittén föreslår en delvis ändrad indelning rörande tre av läns fem valkretsar. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.3. Ändringen är föranledd av kommitténs förslag att göra valkretsindelningen frivillig för landstingen. Om inte, i den ordning som föreskrivs i 4 kap. 8 § vallagen, beslutar att landstingen ska delas in i valkretsar utgör alltså en valkrets. 9 och 10 §§ Ändringarna är följder av att valkretsindelningen blir frivillig för landstingen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.2. Ändringen är en följd av kommitténs förslag att avskaffa skyldigheten för vissa kommuner att dela in kommunen i valkretsar. Större kommuner med 36 000 eller fler röstberättigade invånare får dock enligt förslaget delas in i valkretsar. Även kommuner med färre än 36 000 röstberättigade får delas in i valkretsar, dock endast om särskilda skäl talar för det. Exempel på sådana särskilda skäl har angetts i avsnitt 3.2.2. Bestämmelserna i tredje stycket om minimiantalet mandat har anpassats till det föreslagna valsystemets bestämmelser om fasta valkretsmandat. För kommunerna finns i tredje stycket också en bestämmelse om att antalet fullmäktige ska fördelas så jämt som möjligt mellan valkretsarna. Någon motsvarande bestämmelse finns inte för landsting. När nu ett landstingsproportionellt valsystem införs också för kommunerna finns skäl att behålla denna bestämmelse. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.2 Paragrafen tar sikte endast på valkretsindelade kommuner och reglerar mandatens fördelning på fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Motsvarande bestämmelser för landstingen finns i 9 §. Paragrafen motsvarar 14 § andra–femte styckena i nu gällande lydelse. Bestämmelserna överensstämmer med motsvarande reglering för landstingen i 10 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.10.1. Av den nya tredje punkten i första stycket följer av att endast partier som på förhand har anmält sitt deltagande i valet ska få delta Valsedlar för ett parti som inte anmält deltagande i valet anses ogiltiga. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.10.2. Den nya färde punkten i första stycket är en följd av att endast de kandidater som före valdagen har samtyckt till kandidaturen kan kandidera. Finns det inget samtycke anses namnet obefintligt. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1.12. Enligt paragrafen ska vid bl.a. mandatfördelningen avgöra om två partier har lika stora jämförelsetal. Enligt ett nytt andra stycke görs bestämmelsen tillämplig också vid återföring av mandat och vid tilldelning av mandat efter återföring enligt 4 a och 4 b §§. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1.12. Enligt kommitténs förslag ändras den första divisorn vid beräkning av jämförelsetal för mandatfördelning från 1,4 till 1,2. 4 och 4 c §§ Andra meningen i 4 § har av redaktionella skäl överförts till nya 4 c §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1.12. Bestämmelsen är ny. I paragrafen finns bestämmelser om förfarandet i den situationen då något eller några partier, som vid riksdagsvalet , fått fler fasta valkretsmandat än vad som motsvarar en proportionell fördelning mellan partierna av samtliga mandat i . I sådana fall ska en återföring av överskjutande mandat ske i den eller de valkretsar där det parti som fått överskjutande mandat fått mandat med lägst jämförelsetal. När återföring skett ska mandatet eller mandaten – det är fortfarande fråga om fasta valkretsmandat – fördelas mellan övriga partier i valkretsen, dock med undantag för sådant parti som redan erhållit så många fasta mandat i landet att det motsvarar en proportionell fördelning av samtliga mandat. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1.12. Bestämmelsen är ny. Om återföring har skett i två eller flera valkretsar kan det ha betydelse för fördelningen av fasta valkretsmandat mellan partierna i vilken ordning dessa mandat tilldelas partierna. Partiet med högsta jämförelsetalet, bland de partier som ska tilldelas återförda mandat, tilldelas första mandatet och så fortsätter tilldelningen alltefter storleken på jämförelsetalen för de partier som tilldelas mandat. Skulle i någon av de situationer som avses i paragrafen två eller flera mandat ha erhållits med samma jämförelsetal eller har två partier, vid fördelningen av återförda mandat, samma jämförelsetal får , enligt 2 § andra stycket, avgöra hur återföring respektive fördelning ska ske. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.1.12. I första stycket klargörs att ett parti som erhållit så många fasta valkretsmandat som svarar mot en proportionell fördelning av samtliga mandat i landet inte deltar i fördelningen av utjämningsmandaten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.2.14. Ändringen i första stycket är föranledd av att kommittén föreslår att en småpartispärr på införs vid val till kommunfullmäktige i kommuner som är indelade i valkretsar och på i övriga kommuner. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 2.2.14 och 2.3.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om mandatfördelningen i landsting och kommuner som delats in i valkretsar. De bestämmelser om fördelning av fasta valkretsmandat samt fördelningen av utjämningsmandat som enligt 4–4 b §§ gäller för riksdagsval blir tillämpliga också i landsting och kommuner som delats in i valkretsar. Detta innebär att även bestämmelserna om återföring av mandat blir tillämpliga i sådana kommuner och landsting. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.10.1. Av den nya punkten 3 d i första stycket följer att beslut i ärende enligt 2 kap. om anmälan om deltagande i val ska få överklagas hos . Sådant överklagande kan ske av det anmälda partiet om ansökan avslagits eller av ett annat parti som anser att förväxlingsrisk föreligger. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.10.1. Överklagandetiden i ärende enligt 2 kap. om anmälan om deltagande i val har gjorts så kort som för att ärendet ska kunna avgöras innan förtidsröstningen inom landet börjar. Förslaget att det nuvarande valsystemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat för att uppnå riksproportionalitet och en ändring av första divisorn från 1,4 till 1,2 förutsätter, när det gäller riksdagsvalen, en ändring av 3 kap. 8 § regeringsformen. Även införandet av obligatorisk förhandsanmälan av partier om deltagande i val förutsätter, när det gäller riksdagsvalen, en ändring av 3 kap. 1 och 7 §§ regeringsformen. Flertalet ändringar hänger nära samman med systemet med förhandsanmälan. Samtliga ändringar föreslås därför – med ett undantag – träda i kraft med inriktning på att de ska kunna tillämpas första gången vid de ordinarie allmänna valen 2018. Bestämmelserna om samtycke till kandidatur i 2 kap. 21 § och 13 kap. 8 § 4 i sin nya lydelse ska dock tillämpas . Reservationer och särskilda yttranden Proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige Reservation av (SD) Frågan om småpartispärr för val till kommunfullmäktige är mycket viktig och när man diskuterar den är det viktigt att förhålla sig principiellt men också någorlunda pragmatiskt. Att agera efter egenintresse är högst ovälkommet och vill om möjligt vitalisera demokratin och skapa små avstånd mellan medborgare och folkvald. har som utgångspunkt att spärrar i så stor utsträckning som möjligt ska undvikas då detta innebär att många medborgare inte får någon representation. En småpartispärr innebär också en inskränkning i proportionaliteten. Om man inför utjämningsmandat i kommunerna kan det dock vara acceptabelt att också införa en spärr för att göra situationen hanterbar i landets större fullmäktigeförsamlingar. I som har 101 fullmäktige skulle det teoretiskt kunna bli väldigt många partier om spärr helt saknades. Vi ser därför en 2 %-spärr som acceptabel då detta skulle lämna merparten av landets kommuner opåverkade och ge en relativt enhetlig nivå för alla landets kommuner. I det liggande förslaget föreslås en spärr på i valkretsindelade kommuner samt en 2 %-spärr i icke valkretsindelade kommuner. För att en kommun ska tillåtas valkretsindelas utan särskilda skäl ska dock kommunen ha fler än 36 000 röstberättigade. Systemet öppnar dock upp för godtycke om vad särskilda skäl är, vilket är en stor svaghet för systemet. Vidare anser vi en spärrnivå på omotiverat hög och därför oacceptabel. förslag är därför en generell 2 %-spärr i kommunerna där kommunerna vidare ges full frihet att valkretsindela efter sina givna förutsättningar. System med utjämningsmandat ska till tillämpas vid valkretsindelade kommuner. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av (KD) För är utgångspunkten att valsystemet ska vara proportionellt och utformat så att varje röst i princip tillmäts lika värde. Det innebär att så små hinder som möjligt bör sättas upp för partier och kandidater att ställa upp i val och inte minst att spärrar, som ställer krav på ett visst väljarstöd för att ett parti ska få delta i mandatfördelningen, bör undvikas. Med detta sagt behövs ändå lagar och rutiner som skapar ordning och ger medborgarna möjlighet att förstå valsystemet och göra rationella val. Det är därför bra att kommittén lämnar förslag på detta område. Ur vårt perspektiv är det inte acceptabelt att en person, mot sin vilja, kan bli invald i en beslutande församling för ett parti man inte sympatiserar med. Ur proportionalitetssynpunkt har det varit särskilt anmärkningsvärt att i regel endast ett fåtal av de valkretsindelade kommunerna får ett proportionellt valresultat. Att införa utjämningsmandat även på nivå i enlighet med kommitténs förslag är därför nödvändigt. Även om principiellt inte anser att det behövs en småpartispärr har vi respekt för de partier som ur andra aspekter vill ha en sådan och vi är därför beredda att medverka till ett förslag som tillgodoser så många aspekter som möjligt. Vår bedömning är att en spärr på skulle upplevas som naturlig av flera olika skäl och med en spärr lika för alla kommuner skulle kommunerna själva, utifrån sin organisation, geografi, tradition och med hänsyn till medborgarnas förväntningar på hur man vill bli representerad, få besluta om en eventuell valkretsindelning. Kommitténs förslag når dock inte ända fram till detta utan innebär en spärr på för kommuner som inte har valkretsar och en spärr på för valkretsindelade kommuner samt regler som i viss utsträckning begränsar kommunernas möjlighet att valkretsindela. Sammantaget uppfyller dock förslaget det grundläggande kravet att öka proportionaliteten i de kommunala valresultaten som möjligheten att vinna representation i fullmäktige även för mindre partier överlag värnas. Jag har därför valt att ställa mig bakom kommitténs förslag. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av (SD) anser att man ska lämna valkretsindelningen i oförändrad. Om man ska stycka upp länsindelningar med långa historiska anor måste det finnas starka skäl och betydande förtjänster. Dessa saknas enligt vår mening. Särskilt yttrande av (SD) har historiskt, likt många andra små partier, på sina håll haft svårt att rekrytera tillräckligt många kandidater ute i kommunerna i val till kommunfullmäktige. Möjligheten att skriva dit namn på valdagen har därför varit ett bra sätt att undvika tomma stolar då det är vanligt att man hittar bra kandidater före ett val. Dagens system har givetvis också en baksida då mandat kan kapas av personer som företräder andra åsikter samt att personer som av andra skäl anses som olämpliga att företräda partiet har möjlighet att ta sig in utan partiets godkännande. Även personer som absolut inte är intresserade av att bli politiker har också kunnat väljas, mot sin vilja, vilket givetvis också är en brist i systemet. Det nu liggande förslaget innebär att för att bli valbar måste alla kandidater inkomma med ett samtyckeskrav till minst innan valdagen. Detta löser några problem, nämligen att ingen kan väljas ofrivilligt och att personer som vill kapa ett mandat inte kan göra detta i lönndom. Från sida skulle vi helst vilja se ett något annat system som vi anser bäst löser de problem som kan uppkomma med dagens system. Vi önskar att det står alla fritt att skriva till ett namn vid röstningstillfället och att det sedan är upp till partierna att identifiera personerna på valsedlarna med tillskrivna namn och inhämta samtycke efter valdagen. Vårt förslag innebär således att samtycke ska finnas både från den nominerade och från partiet för att en person ska kunna ta plats i fullmäktige. Med denna modell undviker man till stor del tomma stolar, man undviker att personer väljs in mot sin vilja samt att personer som inte delar partiets politik kan kapa mandat. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av delar av valsystemet. Kommittén ska bl.a. överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandatfördelning i valkretsindelade kommuner, den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser, det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar, valkretsindelningen vid val till i bör ändras, det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteckningar och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna, det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i rösträkningen, kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning, det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet, budets roll vid budröstning bör förtydligas, och bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Kommittén ska föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som den finner motiverade. Uppdraget ska i fråga om förslag som rör proportionaliteten i val till och val till kommunfullmäktige, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till redovisas . Uppdraget när det gäller övriga frågor ska redovisas . De grundläggande bestämmelserna om val till finns i 3 kap. regeringsformen, förkortad RF. Ytterligare bestämmelser om val finns i vallagen och i kommunallagen. Vidare finns mer detaljerade föreskrifter om bl.a. valsedlarnas och valkuvertens utformning i valförordningen (2005:874). Sedan enkammarsystemet inrättades har några större förändringar i valsystemet inte skett. Den senaste övergripande översynen gjordes av . Utredningen övervägde bl.a. frågor om valkretsindelningen vid val till , personvalets utformning, proportionaliteten i valsystemet, storlek, riksdags- och kommunalvalens tidsmässiga förhållande till varandra, mandatperiodens längd, frågor om extra val och om ålder för rösträtt och valbarhet. Utredningen gjorde i betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125) bedömningen att huvuddragen i vårt valsystem inte borde ändras. Utredningen föreslog dock att valdagen skulle tidigareläggas , att personvalsspärren vid riksdagsval skulle sänkas från och att en upplysning om personvalets innebörd skulle lämnas på valsedlarna. Utredningen ansåg också att frågorna om proportionaliteten vid kommunala val och om offentliga valförberedelser borde utredas vidare. Regeringen ställde sig bakom förslagen som därefter antogs av (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19 och 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21). Mot bakgrund bl.a. av erfarenheterna års val finns det nu anledning att återigen se över vissa delar av valsystemet. band med det bör även frågorna om proportionaliteten vid kommunala val och offentliga valförberedelser utredas vidare. Uppdraget att se över valsystemet En av utgångspunkterna för det svenska valsystemet är att det ska vara proportionellt. Syftet med detta är att åstadkomma ett styrkeförhållande mellan partierna i som motsvarar den samlade väljarkårens röster. För att åstadkomma en riksproportionell representation i tillämpas sedan valet ett system med utjämningsmandat. Systemet innebär att 310 av de 349 mandaten är s.k. fasta valkretsmandat och 39 mandat är utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas före valet på 29 valkretsar utifrån hur stor andel av den röstberättigade befolkningen som bor inom respektive valkrets. Efter valet fördelas dessa mandat mellan partierna med hänsyn till partiernas valresultat i varje valkrets för sig. Därefter fördelas de 39 utjämningsmandaten mellan partierna efter en beräkning av valresultatet med hela landet som en valkrets. Fördelningen av mandat sker med tillämpning av den s.k. uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. Metoden har tillämpats för mandatfördelning inom valkretsarna . Endast de partier som har fått av det totala antalet avgivna giltiga röster i landet får delta i fördelningen av mandaten (fyraprocentsspärren). En särskild kompletterande fördelningsregel gäller dock för partier som har fått av rösterna i en valkrets. Ett sådant parti får delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i den valkretsen.