sou · H1B330 · 2013-05-03 00:00:00 — Man måste således skilja mellan mer omfattande nationella reformer och olika lokala försök när man ska bedöma hur det tar innan olika reformer och för- ändringar inom skolområdet slår igenom. Vidare är det viktigt att beakta att forskning kring amerikanska förhållanden knappast är lika giltiga som forskning kring svenska eller skandinaviska förhål- landen. Forskningen visar att det kan variera från mindre än 5 år150 till mer än 15 år151 innan större läroplansreformer slår igenom bland lärare, i deras planering och undervisning. Flera forskare menar att nya läroplaner endast i liten grad eller inte alls förändrar lärarnas sätt att undervisa. Vid implementeringen av nya reformer är läraren den enskilt viktigaste faktorn visar forskningen. Sammantaget visar forskningen på en rad faktorer som under- lättar reformers genomslag. Här redovisas tio av de faktorer som oftast lyfts fram av forskare: en väl genomförd implementering där lärare, skolledare och huvudmän involveras en bred uppslutning kring reformens intentioner, att reformen är efterlängtad och att reformen ligger i linje med en utveckling som redan är på gång satsning på kompetensutveckling av lärare tid för gemensam reflektion och gemensamt arbete bland lärare i syfte att utveckla det egna arbetet gemensamma referensramar bland lärare där man sprider väl fungerande lärande- och undervisningsmönster till varandra 150Se t.ex. grundskolereformen i och förskolereformen i som hade starkt stöd bland lärare och där implementeringen var lyckad och involverade lärarna. Även den senaste skolreformen i , , fick också ett relativt starkt genomslag i skolan . 151Se större läroplansreformer i , , och tidigare läroplansreformer i där implementeringsarbetet inte varit så omfattande och där lärarna inte involverats tillräckligt. att lärare ska kunna utveckla ett nytt sätt att undervisa rektors engagemang och förmåga att understödja arbetet med gemensam reflektion och gemensamt arbete bland lärare dialog mellan olika nivåer (stat – huvudmän – skolor)och lokalt ansvar att hänsyn tas till lokala förutsättningar att nya läromedel utvecklas På motsvarande sätt visar forskningen på en rad olika faktorer som försvårar reformers genomslag. Här redovisas tio sådana faktorer: top-down styrning vid införandet av reformer bristande stöd för reformen bland lärare inre oklarheter och motsättningar i reformen många reformer eller nära varandra tidsmässigt starka traditioner som motverkar förändring bristande förutsättningar (ekonomiskt, tidsmässigt och kompe- tensmässigt) brist på samsyn bland lärare brist på tid att sätta sig in i reformen att reformen innebär en ökad arbetsbörda för lärare Betygsreformer för ett betydligt snabbare genomslag, sett ur styr- synpunkt, eftersom lärare måste börja använda de nya betygen direkt efter att de införts. Däremot tar det tid innan lärarna lärt sig att förstå och tillämpa nya betygssystem som det var tänkt. När det gäller hur det tar innan en reform påverkar ele- vernas resultat finns det ingen forskning som entydigt kan besvara denna fråga. Utvärderingen av den senaste läroplansreformen i , , visar emellertid att större läroplansrefor- mer, med en framgångsrik implementering, kan leda till förbättrade elevresultat . Det generella svaret på frågorna om tidpunkt för skolreformers genomslag blir således det beror på. I vissa fall slår reformer ige- nom snabbt därför att de förändrar förutsättningarna för skolarbe- tet. Införande av obligatoriska test/prov, nytt betygssystem eller organisatoriska förändringar kan vara exempel på detta. I andra fall som till exempel införandet av nya läroplaner är bilden mer kom- plex. Aasen, P., , J., , E., Ottesen, E., Pröitz, T.S. & Hertz- berg, F. (2012) Kunskapslöftet som styrreform – ett löft eller ett löfte? Forvaltningsnivåenes og institusjonenes rolle i implemente- ringen av reformen. : NIFU, . (ed) (2010) Children, their World, their Education. Final report and recommendations of the . , , , M. & Thavenius, J. (1997) Skolan och de kulturella förändringarna. (2002): Læreplanens betydning for lærernes arbeid. I Nesje, K. & Hopmann; S. ): En lærende skole. L97 i skolepraksis. , K., Sivesind, K., , A. & Hopmann, S. (2003) En komparativ evaluering av laereplansbaserte virkemedler, dets utforming, konsistens og betydning for laereres praksis. og : Pedagogisk forskningsinstitutt, UiO og Pedagogisk institutt, NTNU. (2004) i reformtider – et verktoy for endring? I Imsen, G. (red) Det ustyrlige klasserommet. Om styring, samarbeid og laeringsmiljö i grunnskolen. : Univer- sitetsforlaget. (2005) Laereplanens differens. Formidling av lae- replanen til skolepraksis. : Peda- gogisk institutt, Teknisk-naturvitenskapelige universi- tet, NTNU. & , J.I. (2012) For store forventninger? Kunskaps- lyftet og ulikhetene i grunnskolekarakterer. (1994) Educational reform – a critical and post-structural approach. (2003) The Teachers soul and the terrors of performati- vity. 18(2), s. 117–133. (1999) Skolan i ett institutionsperspektiv. Blenkin, G.M., , G. & , A.V. (1997) Perspectives on Educational Change. In , A., , N. & Preedy, M. (Eds) Organizational Effectiveness and Improvement in Education. Blossing, U. (2004) Skolors förbättringskulturer. Bolam, R. & McMahon, A. (2004) Literature, definitions and models: towards a conceptual map. I , C. & , J. International Handbook on the Continuing Professional Deve- lopment of Teachers. (1989) . & , J.P. (1990) Makten att reformera. Calderhead, J. (1993) Dilemmas in developing reflective teaching. Teacher Education Quarterly 20(1): 93–100. Calderhead, J. (2001) International experiences of teaching reform. In: , V. (ed) Handbook of research on teaching (4th ed.) & Hörnqvist, B. (1999) När ingen facit finnsom skol- utveckling i en decentraliserad skola. & , K. (2008) Reconstruction of Nordic Teachers: Reform policies and teachers work during the 1990s. 52 (2), s 117– 133. Casservik, M. (2005) Vad styr? Om lärares planering av historie- undervisningen. I , H-O., , P.G. & , H.A. (red) Historiedidaktiska perspektiv. & , P. (1986) Teachers thought processes. (red) Handbook of Research on Teaching. Cuban, L. (1993) How Teachers Taught. and Change in American Classrooms 1880–1990. Cuban, L. (1998) How schools change reforms: Redefining success and failure. , 1988, vol 99, pp 453–477 Datnow, A. (2002) Can we transplant educational reform, and does , s 215–239. De , I.F. & , F.J.G. (2007) Effects and side effects of inspections and accountability in education: an overview of empirical studies. , Vol 33, No 3, 2007, pp. 379–396. , M., , A. & , R. (1987) Skolreformer och lokalt gensvar. Utvärdering av 35 grundskolor genom upprepade lägesbedömningar 1980–85. : gik, . Engelsen, B.U. (1993) När fagplan möter laerer. : Ad Notam Gyldendal. Engelsen, B.U. (2003) Idéer som formet vår skole? Laereplanen som idebaerer – et historisk perspektiv. : Gyldendal Akademisk. Engelsen, B.U. (2008) Kunnskapslöftet. Sentrale styringssignaler og locale strategidokumenter. : , Pedago- gisk Forskningsinstitutt. Engelsen, B. & Karseth, B. (2010) Kunskapslöftet och lokale aktörer: Laereplanens styringskraft. (1997) Undervisning som meningserbjudande. I Uljens, M. (red) Didaktik – teori, reflektion och praktik. Falkevall, B. (2010) Livsfrågor och religionskunskap. En belysning av ett centralt begrepp i svensk religionsdidaktik. Doktorsavhandling i didaktik. Fjellman, A.M. (2008) Duktiga flickor och tuffa pojkar – en experi- mentell studie om könsskillnader i betygsättningen. Examensar- bete i samhällskunskap. Fullan, M. (1995) School Development – the new Meaning of Educational Change. Fullan, M. (2001) The new Meaning of Educational Change. Fullan, M. (2003) Change Forces with a Vengeance. : Rout- ledgeFalmer. Goodlad, J.I. m.fl. (1979) Curriculum Inquiry. The study of cur- riculum practice. Goodlad, J.I. (1984) A place . Goodson, I. (1997) The changing curriculum – studies in social con- struction. : P Lang. Goodson, I. (2003) Vad är professionell kunskap? : Studentlit- teratur. Goodson, I. & Numan, U. (2003) Livshistoria och professionsut- veckling. Berättelser om lärares liv och arbete. : Studentlitte- ratur. , H., , , , H., Fielding, A., , G. & , A. (2005) Teachers, time and work. : findings from the Evaluation of . School Leadership and Management, 25 (5), 441–454.. (1998) Läraren I det postmoderna samhället. (2000) Four Ages of Professionalism and Profess- ional Learning. Teachers and Teaching: History and Practice, vol 6(2), s. 151–182. , A., , L., , S. & Manning, S. (2001) Learning to Change. Teaching Beyond Subjects and Standards. : Jossey–Bass. & Fullan, M. (2012) Professional Capital: Tranfor- ming Teaching in . & , D. (2009) The Fourth : The Inspiring Future for Edcational Change. Thousand Oaks, : Corwin. (2009) Visible learning: a synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. (2003a) Om kvalitet i förskolan. Forskning om och utvär- dering av förskolan 1998–2001. Forskning i fokus nr 8. (2003b) Evalueringa av Reform 97. Rapport fra styret for Program for evaluering av Reform 97 i Noregs forskingsråd. : Noregs forskingsråd. (2004) Resultat fra evalueringa av Reform 97. : Noregs forskningsråd. (1999) Ei inspirasjonskjelde eller ei tvangstrøye – Ei undersøking av læraren sin bruk av L97. Trond- heim: Pedagogisk institutt, teknisk-naturvitenskapelige universitet. Helsby, G. (1999) Changing Teachers Work. Hodgson, J., , W., Skogvold, A.S. & Tomlinson, P. På vei fra laereplan till klasserom. Om laereres fortolkning, planlegging og syn på LK06. (2012) Exploding the Myths of School Reforms. Cam- berwell: (). Hopmann, S. (1999): The Curriculum as a Standard of Public Education. Studies in Philosophy and Education, 18, 89–105. Imsen, G. (1999) Lärares värld. Introduktion till allmän didaktik. Lekholm, A. (2008) Grades and grade assignment: effects of student and school characteristics. : , didaktik. (red) (2003) Klassrommets praksisformer etter Reform 97. : Universitet i , Pedagogisk forskningsinstitutt. (2006) Lika chanser i gymnasiet? : en studie om betyg, nationella prov och social reproduktion. Labaree, D.F. (2010) Someone has to fail: The Zero-Sum Game of Public Schooling. (1997) I skuggan . , V. (2002) Införandet av godkändgränsen – konsekvenser för lärare och elever. I (2002) Att bedöma eller döma. Tio artiklar om bedömning och betygsättning. : Skol- verket. & , T.S. (Eds) (2000) Public discources on education governance and social integration and exclusion: Analy- ses of policy texts in European context. : Uni- versity, . , , , L., , J. & Zackari, G. (2002) Educa- ting for the New . 46 (3), s 283–303. (1986) Yrket som livsform. : Högskolan för lärarutbildning. (2003) Kunskap och betyg. Lindensjö & (1986) Utbildningsreformer och politisk styr- Lindensjö, B. & , U.P. (2000) Politisk styrning och utbild- ningsreformer. : HLS Förlag. & Garrick, B. (1997) Producing and practising social policy in Education: a policy trajectory study from Que- ensland, . In , J. & , M. (eds) Education Policy. (2012) Teachers Engaging in Peer-monotoring to Improve Pupil Learning. CIDREE årsbok 2012. (2006) Viljan att veta vad andra vet: kunskapsbedöm- ning i tidigmodern, modern och senmodern skola. : Upp- sala universitet. (2005) A Matter of Self-Governance and Control. European Education, vol. 37 (1), s. 10–25. (1979) Att organisera omvärlden. En introduktion till läroplansteori. (2010) Låt inte lärarna betala reformerna! Mc Cuthcheon, G. & , H.R. (2002) A contemporary studie of teacher planning in a high school English class. Teachers and Teaching: Theory and Practice, 8, 1, s 81–94. Menter, I. & Muschamp,Y. (2002) Markets and management. The case of primary schools. In Exworthy & (eds) Profess- ionals and the New Managerialism in the Public Sector. Myndigheten för skolutveckling (2003) En sten i rullning – erfaren- heter av förändringsarbete i skolan genom ITiS. : Svensk information. , J., Pröitz, T.S. & Aasen, P. (2009) Kunskapslöftet – tung bör å baere? Underveisanalyse av styrningsreformen i skjaeringspunk- tet mellom politikk, adminisrasjon og profesjon. : Uni- versitet. Naeslund, L. (1991) Lärarintentioner och skolverklighet: explorativa studier av uppgiftsutformning och arbetsförhållanden på grund- skolans högstadium. : HLS Förlag.. Nias, J. (1989) Primary teachers talking: a study of teaching as work. (1999) Lärande samtal som redskap i handledning – några tankar och erfarenheter i anslutning till ITiS. (2002) Pedagogisk handledning. En studie av lärande samtal kring lärares uppdrag. (2005) Teachers Matter. Attrecting, Developing och Retaining Effective Teachers. (2009) Creating Effective Teaching and Learning Environ- ments: First Results from . (2006) Nöjda som lärare, missnöjda som anställda – skolexistens mellan mening och missnöje. I , H., , , , S. & Tranquist, J. (red) Villkor i arbete med människor – en antologi om human servicearbete. , T.S., Tabachnik,B.R. & Wehlage, G. (1982) The Myth of Educational Reform. A Study of School Responses to a Program of Change. Poppleton, P. & , J. (Eds) (2004) New Realities of Secondary Tachers Work. : Symposium Books. (2000) Curriculum. Construction and Critique. (1986) Den socialdemokratiska staten: reformer och förvaltning inom svensk arbetsmarknads- och skolpolitik. , W., Fiva, T., , , , N.O., Skogvold, A.S. & , A.G. (2008)Laereplan, laereverk og tillrettelegging for laering. Analyse av laereplan og et utvalg laereverk i naturfag, norsk og samfunnsfag. (2011) Finnish lessons – what can the world learn from educational change in ? Sarason, S. (1990) The Predictable Failure of Educational Reform. & Aasen, (2008) Det nasjonale styringsnivået. Intensjoner, forventninger og vurderinger. Rapport 42/2008. : NIFU Step. Scherp, H-Å. (1998) Utmanande eller utmanat ledarskap? Rektor, organisationen och förändrat undervisningsmönster i gymansie- skolan. Scherp, H-Å. (2005) Kvalitetsarbete utifrån ett lärandeperspektiv. Selghed, B. (2004) Ännu icke godkänt: lärares sätt att erfara betygs- systemet och dess tillämpning. (2004) Förskola i brytningstid. Nationell utvärdering av förskolan. (2006) Läromedlens roll i undervisningen. Grundskol- lärares val, användning och bedömning av läromedel i bild, eng- elska och samhällskunskap. (2007) Provbetyg – Slutbetyg- Likvärdig bedömning? En statistisk analys av sambandet mellan nationella prov och slutbetyg i årskurs 9, 1998-2006. (2008a) Kursplanen – ett rättesnöre.? Lärare om kurspla- nerna i svenska, samhällskunskap och kemi. (2008b) efter förskolereformen. Nationell utvärde- ring av förskolan. (2009b) Beskrivande data 2009. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. (2009c) Likvärdig betygsättning i gymnasieskolan? En analys av sambandet mellan nationella prov och betyg. (2011) lägesbedömning 2011. Del 1 – Beskri- vande data. & , T.J. (1996) Läroplaner, didaktik, undervis- ning: mot ett genomtänkt pedagogiskt handlande. Statskontoret (2007) Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys. Stenlås, N. (2009) En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Stenmo, L.M. (1999): Med læreplanen i bakhodet – En undersøkelse om lærernes bruk av L97 i undervisningen. : Pedagogisk institutt, teknisk-naturvi- tenskapelige universitet. Streeck, W & Thelen, K. (2005) Introduction: Institutional change in advanced political economies. I Streeck, W & Thelen, K. (red) Institutional change in advanced political economies (s. 3– 39). Ström, M. (2009) Påverkas gymnasielärare av tidigare resultat i betygsprocessen? En experimentell studie om huruvida lärares vet- skap om elevers tidigare prestationer påverkar betygsättningen. Kandidatuppsats i statsvetenskap. Stukát, S. (1998) Lärares planering under och efter utbildning. (2005) Skolreformernas dilemman. En läroplansteore- tisk studie av kampen om tid i den svenska skolan. (2006) Att klara sig i ökänd natur: en studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och implementering av ett nytt system. Tyack, D. & Cuban, L. (1995) Tinkering toward Utopia. A century of public school reform. Tyack, D. & , W. (1994) The grammar of Schooling. Has it so to Change? 31, nr 3, pp 453–479 & , A. (2008) Individuella utveck- lingsplaner som uttryck för reglerad barndom – likriktning med variation. Pedagogisk forskning i , nr 2/2008. Vanderberghe, R. (1988) School Improvement: A European Per- spective. I Parquet, F. (red) Improving Schools for the 21st cen- tury: implications for research and development. : Uni- versity of . , N., Aamodt, P.O. & , T.C. (2009) Å vaere ung- domsskollaerer i . Resultater fra OECDs internasjonale stu- die av undervisning og laering (). Rapport 23/2009. : NIFU Step. , F. & Gamage, D. (2003) The Significance of Professional Development and Practice towards a better public education system. Teacher Development 7 (3), 363–383 (2007) Lärares arbete och kunskapsbildning. Utma- ningar och inviter i den vardagliga praktiken. Studies in Pedagogic Practices 2. (1990) Geografi och skolgeografi – ett ämnes för- ändringar. Åsén, G. (1992) Från linearritning till bild. I , U., , K. & , B.M (red) Tidsbilder. Perspektiv på skola och bildskapande under . : / Utbildnings- radion. Åsén, G. (2006) Varför bild i skolan? En historisk tillbakablick på argument för ett marginaliserat skolämne. I , U.P. (red) Uttryck, intryck, avtryck – lärande estetiska uttrycksformer och forskning. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – samordning och digital samverkan. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.