sou · H1B368 · 2013-10-15 00:00:00 — I prislappen för kompensations- marken i habitatbanken ska ingå kostnaden för att finansiera restaurering samt en långsiktig skötselplan relaterad till exploa- teringens tidshorisont, lämpligen . Markägandet kan övergå till exploatören eller inte, det avgör parterna själva. Habitatbanker finns redan i bland annat , och England.62 Utvärderingar från amerikanska habitatbanker har påvisat brister i kontrollen över habitatens funktioner och värde.63 För att säkerställa additionalitet och långsiktighet föreslår vi att varje beslut om kompensationsåtgärder också omfattar en långsiktig skötselplan med tydliga mål och ett uppföljningsprogram som ska säkerställa att målen med kompensationen nås. Vi föreslår att har tillsyn över detta. Habitatbanker för exploatering inom skyddade områden bedömer vi som direkt olämpligt. Ansvariga myndigheter har redan register över biologiskt värdefulla skyddsvärda områden som kan utgöra kompensationsmark i takt med att finansieringen ordnas. En svensk habitatbank bör därför inte omfatta de biologiskt mest värdefulla habitaten som är komplexa att värdera och som ändå måste handläggas av myndigheter för att bedöma om de är skyddsvärda. 3.5Samverkan för kapacitetsbyggnad och innovation Vi har i de inledande avsnitten analyserat åtgärder för att genom rättsliga och ekonomiska styrmedel åstadkomma ändamålsenliga styrsignaler. Avgörande för att åstadkomma ett verkningsfullt synliggörande av ekosystemtjänster är dock att olika aktörer blir medvetna om hur deras verksamhet kan utvecklas med hjälp av ekosystemtjänster. Vi kommer i detta avsnitt att analysera åtgärder för att öka medvetenheten och förmågan att hos olika aktörer att integrera värdet av ekosystemtjänster i sina beslut och strategier. Tillgång till kompetensstöd och verktyg för att skapa syste- matiserad och praktiskt användbar information om ekosystem- tjänster (kapitel 2) är utslagsgivande för att åstadkomma integre- ring av värdet av ekosystemtjänster i beslutsprocesser. 63Hough och (2009); Kettlewell m.fl. (2008); och (2008). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser främjas bäst genom samverkan mellan olika aktörer. Våra analyser handlar dels om kapacitetsuppbyggnad och stöd till företag, myndigheter och kommuner (avsnitt 3.5.1), dels om företagens information till konsumenter och investerare (avsnitt 3.5.2). Det offentliga har ytterligare en viktig påverkansmöjlighet som aktör på marknaden. Offentligägda bolags roller samt statens, kommuners och landstings inverkan som beställare och konsument tas upp i avsnitt 3.5.3. Genom vad som efterfrågas och genom att bidra med goda exempel kan det offentliga ha stor inverkan på företagens miljöarbete. har många initiativ tagits inom näringslivet för att utveckla medvetenhet och förmåga att hantera biologisk mång- fald och ekosystemtjänster (se bilaga 3). kommer dessa frågor in i verksamheten genom arbete på bred front med hållbart företagande.64 Detta angreppssätt får understöd av offent- liga aktörer som har samordnande miljöansvar. Regeringen står inom detta område bakom FN:s Global Compacts tio principer, OECDs riktlinjer för multinationella företag och FNs vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Naturvårdsverket65 har utarbetat ett förslag till plattform för näringslivet och biologisk mångfald, där fokus är att öka engagemanget för biologisk mång- fald och ekosystemtjänster inom näringslivet, samt att inspirera fler inom näringslivet till handling, så att nationella miljökvalitetsmål om biologisk mångfald kan nås och säkerställa ett långsiktigt värdeskapande i företagen. 3.5.1Kunskapsnod, informationsspridning och kapacitetsuppbyggande Effektiv samverkan mellan offentlig och privat sektor samt kommuner kring ekosystemtjänster i ett helhetsperspektiv försvåras av den befintliga institutionella strukturen. Det behövs tvärgående statliga insatser för att effektivt kom- municera befintlig kunskap om ekosystemtjänsters värde och samverka effektivt med olika branscher och synliggöra deras beroende av och påverkan på ekosystemtjänster. 64Med detta avses det internationellt vedertagna begreppet Corporate Social Responsibility. 65Naturvårdsverket (2010a). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser Statliga myndigheters medverkan i utvecklingen av innova- tioner som utvecklar ekosystemtjänstbaserade lösningar som grund för hållbar affärsutveckling behöver förbättras. 11.Regeringskansliet bör inrätta en delegation för ekosystem- tjänster inom kommittéväsendet, för att tillgodose behov av kunskap och stöd för lärande om ekosystemtjänster hos näringsliv, kommuner och myndigheter. Delegationen bör vara en kunskapsnod som samverkar med och stöttar olika aktörer i genomförandet av åtgärder som vi föreslår. Delega- tionen bör ha tvåkärnuppgifter, dels att samla och sprida kunskap om hinder och framgångar i arbetet med att värdera ekosystemtjänster och integrera dessa värden i besluts- processer, dels att verka för att relevanta nationella myndig- heter ges kapacitets- och kompetensuppbyggnad så att de efter 2018 själva kan ta ansvar för att ekosystemtjänsternas värde integreras i ekonomiska ställningstaganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Delegationen bör vara sammansatt av representanter från närmast berörda sektorer inklusive branschorganisationer, och för- valtning, samt relevanta kunskapsförmedlande aktörer, repre- sentanter för civilsamhällets organisationer och forskare. Den bör verka –2018, delrapportera till regeringen om slutsatser från arbetet 2016 och slutrapportera , då etappmålet om betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystem ska följas upp. 12.En informationsportal om regional utveckling och närings- livsutveckling, ekosystemtjänster och biologisk mångfald bör etableras 2014. Portalen bör utgå ifrån förslag om en plattform för näringslivet och biologisk mång- fald. Den bör inkludera en svensk vägledning och exempel- samling för näringslivets och kommuners arbete med eko- systemtjänstbedömningar, inklusive goda exempel på beak- tande av nationella och regionala mål om ekosystemtjänster i fysisk planering. 13.En kommunikationssatsning bör genomföras – 2018, med utgångspunkt i förstudie om detta. Åtgärder för integrering i beslutsprocesser 14.Regeringen bör låta utreda hur , Jord- bruksverket, , Havs- och vattenmyndigheten, och (med tanke på dess ansvar för turismsektorn) kan stötta affärsutvecklingen i verksamheter inom sina ansvarsområden med att utveckla ekosystemtjänstbaserade produkter med positiva miljö- effekter. 15.Vinnova bör utlysa ekonomiskt stöd till innovationer som utvecklar ekosystemtjänstbaserade lösningar och produkter till stöd för miljökvalitetsmålen, där man beaktar eko- systemens mångfunktionalitet. En delegation för ekosystemtjänster bör inrättas Den spridda uppfattningen att människan agerar som en kraft separat från naturen medför svårigheter att beakta ekosystem- tjänsternas värden (se kapitel 2). Dessa svårigheter drabbar närings- livet liksom offentlig verksamhet. Ekosystemtjänstbegreppet vänder på perspektivet och sätter in människan i ett social-ekolo- giskt system (se bilaga 2) där samhället/kommunen/ företagen är en del av ekosystemen – de påverkar och beror av ekosystemen för sin verksamhet och kan ta hjälp av ekosystemen att lösa problem. De förslag till åtgärder vi utvecklar syftar till att få detta perspektiv att genomsyra arbetet med innovation, affärsutveckling samt och statlig förvaltning. I näringslivet är det endast inom ett begränsat antal branscher (t.ex. areella näringar, turism, vattenförsörjning) som kopplingen är tydlig och direkt mellan företagens produktion och eko- systemens funktioner. Där relationen till ekosystemen utgörs av ett antal led kan det krävas omfattande analyser för att klargöra hur ett företags verksamhet hänger samman med ekosystemtjänster, eller hur verksamheten skulle kunna utvecklas genom nyttjande av fler ekosystemtjänster. Ett sätt att påbörja en långsiktig lärandeprocess kan vara att olika typer av verksamheter klarlägger beroendet av faktorer som man tar för givna. För att åstadkomma detta behövs tvärgående statliga insatser för att samverka med olika branscher för att tillsammans synliggöra deras beroende av och påverkan på ekosystemtjänster. Genom sådan samverkan kan både myndigheter och näringslivet öka sin kunskap. Åtgärder för integrering i beslutsprocesser Genom att utgå ifrån konkreta problemställningar människor ställs inför, och exemplifiera hur ekosystemtjänster kan bidra till att lösa dem, kan effektiva åtgärder komma till stånd som sam- mantaget gagnar människor och bidrar till god hushållning med naturresurser. För att väcka intresset är det enligt våra diskussioner med aktörer (se kapitel 2) viktigt att staten kommunicerar via avsändare som uppfattas som att de känner till och främjar mot- tagarens intressen. Vi har genomgående strävat efter att identifiera lämpliga utförare av informations- och utbildningsinsatser med detta som utgångspunkt. Vi förväntar oss att samverkan med företag, kommuner och andra avnämare kommer att bidra också till de utförande myndig- heternas lärande, dvs. det handlar inte om envägskommunikation från myndigheternas sida. Med detta som grund bör det vara möjligt att vidta åtgärder för att stödja affärsutveckling, innova- tioner och som bygger på ekosystem- tjänstbaserade lösningar och produkter till stöd för miljökvalitets- målen inom fler sektorer än . Den rådande sektoriseringen av den statliga förvaltningen försvårar förmedling av ett helhetsperspektiv som kan belysa eko- systemtjänsternas potential till mångfunktionalitet (se kapitel 2). Risken för att arbetet försvåras av initiala kunskapströsklar är uppenbar. Ett sätt att komma över sådana trösklar vore att inrätta en tillfällig myndighet med ansvar att genomföra initiala infor- mations- och utbildningsinsatser och utgöra en samrådspart för myndigheter. Det finns erfarenhet att bygga vidare på från den avslutade Delegationen för hållbara städer. En delegation för ekosystemtjänster bör därför inrättas – 2018, då etappmålet ska följas upp. Delegationen bör inrättas under ett departement som har störst möjlighet att ta ett övergripande ansvar för samtliga tre dimen- sioner av hållbar utveckling. Mest lämpat vore i detta perspektiv Statsrådsberedningen. Arbetet med Östersjöstrategin har demonstr- erat betydelsen av en central placering av denna typ av kunskaps- instans. Ett alternativ vore att lägga delegationen under Närings- departementet, för att knyta arbetet nära affärsutveckling och regional utveckling. I dess uppgifter bör ingå att verka för att relevanta nationella myndigheter ges kapacitets- och kompetens- uppbyggnad så att de kan ta över delegationens tillfälliga ansvarsområden. I detta bör ingå att tjäna som samrådspart i myndighetsuppdrag om utveckling av vägledning och kunskaps- Åtgärder för integrering i beslutsprocesser förstärkande insatser, såsom anges på relevant plats i detta betänk- ande. Delegationens återrapportering till regeringen ger ett under- lag om hinder och framgångar i arbetet med att värdera eko- systemtjänster och integrera dessa värden i beslutsprocesser, samt om tillgången till kunskap och kompetens på myndigheter. Detta underlag bidrar till regeringens överväganden om fortsatta insatser för lärande om ekosystemtjänster (se kapitel 5). En informationsportal om näringslivs- och regional utveckling, ekosystemtjänster och biologisk mångfald bör etableras utarbetade , på uppdrag av regeringen, ett förslag till en plattform för näringslivet och biologisk mångfald.66 Förslaget svarar mot regeringens beställning att öka näringslivets engagemang för att kunna nå uppställda nationella miljökvalitets- mål om biologisk mångfald. Innehållsmässigt svarar den även mot vissa behov av att stödja företags förmåga att få grepp på hur deras verksamhet beror av ekosystemtjänster, eller hur verksamheten skulle kunna utvecklas genom nyttjande av fler ekosystemtjänster. Bland annat nämns (se kapitel 1) som ett verktyg som bör förmedlas via plattformen. För att kunna ge en helhetsbild som är relevant för näringslivet ur såväl nationellt, regionalt som lokalt perspektiv är det lämpligt att Naturvårds- verkets förslag tas om hand, breddas och vidareutvecklas, så att den svarar mot både näringslivets och kommuners behov av stöd till innovation och affärsutveckling. Om en delegation för ekosystem- tjänster inrättas, i enlighet med vårt förslag ovan, bör denna få i uppdrag att etablera plattformen, efter samråd med berörda myndigheter. Portalen bör efter delegationens nedläggning övertas av . Om delegationen inte inrättas bör uppdraget läggas på . Det är väsentligt att såväl som medverkande företag och organisationer känner ett stort ägarskap för plattformen, och att innehållet kommuniceras på ett sätt som möter mottagarens situation och problem. Portalen kan etableras 2014, baserat på förslag, men därefter successivt bygga ut enligt nedan. Portalen bör bl.a. utveckla svensk vägledning och exempelsamling för näringslivets och kommuners arbete med ekosystemtjänstbedömningar inom olika sektorer. 66 (2010a). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser praktiska vägledningarna från TEEB67 kan tjäna som utgångspunkt för detta arbete. Denna vägledning bör tas fram i samverkan med , vilka vi föreslår ska få ett uppdrag att ta fram vägledning till relevanta statliga myndigheter om nationella eko- systemtjänstbedömningar inom ramen för miljömålsarbetet (se kap 4). Vägledningen bör kunna tillämpas i skiftande, lokala sam- manhang men så långt det bedöms rimligt, även underlätta att resultaten blir jämförbara i ett nationellt och internationellt perspektiv. Exempelsamlingen bör bl.a. innehålla goda exempel på beaktande av nationella och regionala mål om ekosystemtjänster i fysisk planering som anges i kommunernas översiktsplaner. En kommunikationssatsning bör genomföras har haft i uppdrag att ta fram ett förslag till projektplan för en kommunikationssatsning om eko- systemtjänster. Studien har utarbetats med vårt arbete, och dess resultat har inte kunnat tas i beaktande. I beredningen av förslagen från bör regeringen beakta möjligheten att ge den delegation för ekosystemtjänster vi föreslår ovan i uppgift att genomföra hela eller delar av satsningen. Möjligheten att använda den informationsportal om näringslivs- och regional utveckling, ekosystemtjänster och biologisk mångfald, som föreslås i förra avsnittet, bör vidare övervägas. Vi vill betona att valet av avsändare förväntas ha stor inverkan på hur informationen tas emot av målgruppen. Den föreslagna delegationen kan genom en bred sammansättning ges stora möjligheter att målgruppsanpassa bud- skap och samverkansformer. Myndigheters stöd till ekosystemtjänstbaserade lösningar bör utredas Det behövs en utvecklad praxis för hur affärsutvecklingen kan förhålla sig till hur människan påverkar naturens ramvillkor, och hur ekosystemtjänster kan utvecklas för att fylla fler behov med en given arbets- eller kapitalinsats. Det kan handla om att applicera traditionell kunskap om nyttjande av naturresurser på moderna 67 Flera av TEEB:s rapporter är relevanta: TEEB (2010b), TEEB (2011b); TEEB (2012a); TEEB (2013). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser problem, men också om att skaffa helt nya kunskaper baserat på medvetenhet om de planetära gränserna. Långsiktigt hållbara företag kommer att behöva förhålla sig till de planetens gränsvillkor som forskningen68 lyfter fram, och till ekosystemens kapacitet att långsiktigt leverera ekosystemtjänster. Dessa perspektiv kan medföra nya affärsmöjligheter, i likhet med vad som varit fallet med t.ex. krav på energieffektivisering. Eko- systemtjänstbaserade affärsmöjligheter finns framför allt inom jord-, skogs- och vattenbruk samt energi- och turismsektorerna. , , , Havs- och vattenmyndigheten, och (med tanke på dess ansvar för turismsektorn) förfogar i växlande grad över instrument för att utifrån sektorsspecifika sammanhang stötta affärsutvecklingen i verksamheter inom myndigheternas ansvars- områden. Vi föreslår att möjligheten att förbättra statens arbete med att underlätta hållbar affärsutveckling utreds närmare. I detta ligger att exemplifiera och tydliggöra hur biologisk mångfald och ekosystemtjänster kan främjas genom entreprenörskap och generera sysselsättning. Utredningen bör ta stöd från relevanta aktörer såsom och . Arbetet behöver höra nära samman med och i möjligaste mån bygga på myndigheternas arbete med att identifiera viktiga ekosystemtjänster, som föreslås ovan i avsnitt 3.2.1 (förslag 5). Om en delegation för ekosystemtjänster inrättas, i enlighet med vårt förslag ovan, bör denna få i uppdrag att genomföra utredningen, vilket med fördel kan göras cirka 2016 då myndigheternas kunskapsutveckling på området har fortgått och avrapporterats. En bred representation från näringslivet i utred- ningen förväntas bidra till ett praktiskt inriktat perspektiv och god kännedom om befintliga exempel. Om delegationen inte inrättas kan denna utredning utföras inom ramen för den av Miljömåls- berednigen föreslagna utredningen om helhetssyn i mark- användningen (se vårt förslag 6 i avsnitt 3.2.2). 68 Rockström m.fl. (2009). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser bör stödja social-ekologisk innovation Myndigheter med ansvar för innovationsfrågor och näringslivs- utveckling, framför allt och , men även läns- styrelser och regionförbund, arbetar med hållbar utveckling, men till stor del utifrån den traditionella målsättningen att undvika skador på miljön. ökar inom industri och teknikutveckling insikten om att naturresurserna och ekosystemen sätter ramar för mänskliga aktiviteter, vilket präglar den snabba teknikutvecklingen inom förnybarhet, återvinning och resurseffek- tivitet. Social-ekologisk innovation definieras som social inno- vation, såsom organisationer, institutioner, nya idéer och tekniker, som stärker ekosystemens kapacitet att generera ekosystemtjänster.69 En del av de innovationer som bidrar till miljöproblem är resultatet av våra försök att hantera sociala utmaningar, som till exempel konstgödning, mjukgörare eller bilmotorn. En analys av ett social-ekologiskt system skiljer sig ofta från separata analyser av sociala respektive ekologiska system, och kan lägga en grund för helhetslösningar. Det finns initiativ att hämta inspiration och lärdom ifrån när det gäller social-ekologisk innovation. Inom program för biosfärområden arbetar man med . Där utvecklar man samhällsentreprenörskap med fokus på eko- systemtjänster, där företagandets affärsidé direkt härrör ur ett samhällsproblem (socialt eller miljömässigt) vilka man löser med innovativa och affärsmässiga metoder - Biosfärentreprenörskap. Företagen existerar alltså för att skapa samhällsnytta som man ställer krav på finansiell avkastning. Grundförutsättningarna för entreprenörskapet är att alla dimensionerna av verksamheten, såväl den sociala som ekonomiska, ska vara värdeskapande och bidra att stärka ekosystemens förmåga att producera tjänster.70 Tre exempel på Biosfärentreprenörskap i Vatten- rike Biosfärområde är i) flodbåten där en f.d. sjökapten tillgänglig- gjort rekreationsvärden och skapat turistintäkter, ii) strandängs- projektet där ny däckteknik med lågt marktryck möjliggjort restau- rering av gamla strandängar, samt iii) tranprojektet som utvecklat en ny aktionsorienterad samverkansform för att experimentera med minskade betesskador och ökade rekreationsvärden.71 69Olsson och Galaz (2012). 70Fredrik , pers. medd. 71Hahn m.fl. (2006). Åtgärder för integrering i beslutsprocesser Innovationssystemet utgår från en helhetssyn och de resurser som finns i biosfärområdet. bör utlysa ekonomiskt stöd riktat till innovationer kring ekosystemtjänstbaserade lösningar till stöd för miljökvalitets- målen, där man beaktar ekosystemens mångfunktionalitet och planetens gränsvillkor. Utlysningen kan baseras på befintlig kunskap och erfarenheter från utlysningar om miljöinnovationer, Transport- och miljöinnovationer samt programmet Utmaningsdriven inno- vation. Om en delegation för ekosystemtjänster inrättas i enlighet med vårt förslag ovan bör utlysningen utföras efter samråd med denna. 3.5.2Miljöansvar och -redovisning Det är väsentligt att staten på ett effektivt sätt kan underlätta för företag att förmedla information om positiv och negativ miljöpåverkan av olika produkter och tjänster till konsu- menter. Arbetet för ökad styrning och samordning av statens standardiseringsarbete behöver ta ett samlat grepp på myndigheternas och bolagens möjlighet att bidra till utveck- ling och tillämpning av standarder för miljöredovisningar som inbegriper ekosystemtjänsters värde. Det är svårt för investerare att bedöma hur före- tag och fondförvaltare arbetar med hållbarhetsfrågor i all- mänhet och ekosystemtjänster i synnerhet. 16.Regeringen bör utreda olika strategier för att förbättra transparensen gällande fondplaceringars beroende av och påverkan på ekosystemtjänster, inklusive placeringar inom de statliga AP-fonderna. Åtgärder för integrering i beslutsprocesser bör beakta hur fondplaceringar beror av och påverkar ekosystemtjänster Konsumenter påverkar framför allt genom att gynna sådana företag och produkter som har minst negativ miljöpåverkan vilket ger en kraftfull styrsignal för företag. Investerares preferenser och tilltro till hållbara affärsmodeller och produkter spelar en stor roll, framför allt i de fall utvecklingen av nya modeller och produkter är avhängigt av ytterligare kapital. Konsumenters och investerares behov av kunskap kan fyllas av leverantören, men detta varierar dock stort. Personal på stora kedjor med central inköpsavdelning vet inte mer än vad som står på förpackningarna. Små specialistbutiker kan ha direktkontakt med producenten med möjlighet att ge kunden en hel historia. Många frivilligorganisationer arbetar med information till konsumenter, genom skolmaterial, kampanjer och artiklar. Svårigheter med att på ett rättvisande och relevant sätt beskriva miljöpåverkan uppstår bl.a. genom ekosystemens komplexitet och genom komplicerade leverantörskedjor som omfattar olika länder med olika miljöregler och -standarder. Dessutom motverkas ofta möjligheten att ställa miljökrav på underleverantörer, eftersom detta tenderar att uppfattas som handelsrestriktioner på den internationella marknaden. Ett viktigt redskap för att beskriva och minska företags miljöpåverkan är miljöcertifiering. Miljö- certifiering som görs av oberoende organisationer har högt förtro- ende bland medvetna grupper av konsumenter. Å andra sidan, certifiering som görs av, eller involverar branscher/näringslivet har möjlighet att integrera miljöaspekter på ett sätt som är relevant ur näringslivssynpunkt, och har därmed fördelar när det gäller att utveckla nya ekosystemtjänstbaserade lösningar och produkter till stöd för miljökvalitetsmålen. Ett trovärdigt certifieringsorgan måste ha kontroll i flera led för att säkerställa att kraven uppfylls. Det betyder att små organisationer och småföretag utan sådana resurser missgynnas, trots att de kan stå för den bästa produk- tionen om den är väl anpassad till lokala förutsättningar. Certifiering och miljömärkning grundas ofta i internationellt utarbetade standarder, t.ex. inom (), men utförs på nationell eller regional nivå. , när både miljömärkning och standardisering hanterades inom (), fanns en stark organisa- torisk koppling mellan dessa två arbetsområden. Åtgärder för integrering i beslutsprocesser märkningen togs över av det statliga bolaget har denna koppling gått förlorad. Bristen på standarder för framför allt reglerande och stödjande ekosystemtjänster riskerar att försvåra sektorers miljöansvar. Det finns en växande efterfrågan på förenklade, standardiserade meto- der för att beskriva påverkan på biologisk mångfald och ekosystem- tjänster. Det pågår arbete inom SIS och ISO med att svara mot denna ökade efterfrågan.