sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — Utslaget på årets förlorar gruppen av sin disponibla inkomst och får en månadsinkomst inklusive bostadsbidrag på . 25 I dessa beräkningar har inte den ekonomiska effekten av den sommarjobbssatsning som föreslås i detta betänkande tagits med (se avsnitt 9.7.6). Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Merparten av de ungdomar som får aktivitetsersättning för förlängd skolgång bor emellertid tillsammans med sina föräldrar. Av de ungdomar som fick aktivitetsersättning vid förlängd skolgång bodde med sammanboende föräldrar. I tabell 9.6 framgår hur hushållets disponibla inkomst förändras av reformen. I redovisningen tas också hänsyn till utbildningsnivån hos den förälder som har högst utbildningsnivå. Det är ett sätt att studera hur reformen påverkar olika socio- ekonomiska grupper. Tabell 9.6 visar att reformen får märkbara effekter även för hushållets ekonomiska situation. Föräldrarnas utbildningsnivå spelar dock en stor roll för hur familjens disponibla inkomst påverkas av de föreslagna förändringarna. Beroende på föräldrarnas utbildningsnivå och den unges ålder förlorar hushållen mellan av sin disponibla inkomst värden. Detta är emellertid bara för hushåll med sammanboende föräldrar. Av dem som uppbar aktivitetsersättning vid förlängd skolgång 2011 Nya studerandegrupper i studiestödssystemet bodde med en ensamstående förälder. För denna grupp ser den ekonomiska situationen annorlunda ut. I tabell 9.7 framgår hur hur den disponibla inkomsten för hushåll med ensamstående föräldrar förändras av reformen. De ekonomiska effekterna för hushåll med en ensamstående förälder följer samma mönster som för hushåll med sammanboende föräldrar. Ju högre utbildning föräldern har, desto mindre blir effekten av reformen för hushållet. Trots detta visar tabellen att hushållsekonomin för hushåll med en ensamstående förälder påverkas väsentligt (disponibla inkomsten blir ) under det år den unge får studiehjälp i stället för aktivitets- ersättning. det år den unge fyller blir den ekonomiska effekten av reformen betydligt mindre kännbar (den disponibla inkomsten blir ) för hushållet. Studiemedlets högre bidrag medför att den unge kan bidra till hushållets ekonomi på ett annat sätt. Sammanfattningsvis kommer reformen att få kännbara ekonomiska effekter för hushåll som ingår i målgruppen. Aktivitetsersättningen utgör ett betydande bidrag till många Nya studerandegrupper i studiestödssystemet familjers hushållsekonomi och disponibla inkomst. Familjer där föräldern är ensamstående och har en låg utbildning kommer att drabbas hårdast. För denna kategori av familjer medför reform- förslaget en 25-procentig minskning av den disponibla inkomsten. Om ungdomen är äldre blir den ekonomiska effekten betydligt mindre.26 9.7.1Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Som redan konstaterats blir de ekonomiska konsekvenserna av förslaget störst för den grupp elever som har rätt till aktivitetsersättning och som enligt betänkandet föreslås få studiehjälp. Det gäller alltså personer gamla som på grund av sin funktionsnedsättning har förlängd skolgång. Som framgår av beräkningarna ovan kommer denna grupp elever i genomsnitt att förlora om förslagen genomförs. Det huvudsakliga argumentet för att sänka ersättningen för denna grupp, och som framförs i betänkandet Brist på brådska, är att inga andra gymnasiestuderande får så mycket pengar som de med aktivitetsersättning. För elever utan funktionsnedsättning gäller att de erhåller studiehjälp med per studiemånad fram till och med första kalenderhalvåret det år de fyller . Huvudregeln bör vara att den ekonomiska situationen för studerande med funktionsnedsättning ska jämföras med andra jämnåriga studerande, inte med yrkesarbetande. Vid en sådan jämförelse får gruppen med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång oskäligt hög ersättning. Tilläggas bör att det kan inverka menligt på den enskildes drivkrafter till självförsörjning att i tidig ålder vänja sig vid en hög ersättning från något av de allmänna transfereringssystemen. 19 till 20-åriga gymnasieelever med funktionsnedsättning bör därför omfattas av det generella studiehjälpssystemet. Mer- kostnader som beror på funktionsnedsättningen ska täckas av andra ersättningssystem, t.ex. handikappersättning. 26 I dessa beräkningar har inte den ekonomiska effekten av den sommarjobbssatsning som föreslås i detta betänkande tagits med (se avsnitt 9.7.6). Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Föräldrarnas försörjningsansvar är en annan faktor som bör beaktas i detta sammanhang. Om en ungdom studerar på gymnasienivå har föräldrarna ett försörjningsansvar fram till den studerandes 21-årsdag. Å ena sidan ska föräldrars försörjnings- ansvar inte utvidgas för att en ungdom har en funktions- nedsättning. Å andra sidan upphör föräldrarnas försörjningsansvar inte för att en ungdom har en funktionsnedsättning. En regel som behandlar alla lika får i detta fall till följd att föräldrar till barn med funktionsnedsättningar i praktiken får ett mer omfattande försörjningsansvar än gruppen föräldrar till barn utan funktions- nedsättningar. Någon form av särreglering bör alltså förekomma. Förslaget som presenterades i betänkandet Brist på brådska är väl balanserat i detta avseende. För föräldrar till studerande med förlängd skolgång på grund av funktionsnedsättning utsträcks försörjningsansvaret i praktiken det år den studerande fyller . Därefter får ungdomar med förlängd skolgång på grund av funktionsnedsättning studiemedlets högre bidrag och blir således självförsörjande, vilket innebär att föräldrarna därefter inte ska behöva bidra till den unges försörjning. Den förhöjda risken för ett förlängt försörjningsansvar (från 18 till ), som föräldrar till bl.a. ungdomar med psykiska funktions- nedsättningar har, kompenseras på så sätt med att tiden i praktiken förkortas från den generella 21 årsgränsen till den studerande fyller 20 år.27 Huvudförslaget i betänkandet Brist på brådska, bör således genomföras. Avvecklingen av aktivitetsersättning vid förlängd skolgång bör dock ske successivt. Nybeviljandet upphör, men den elev som beviljats aktivitetsersättning för förlängd skolgång före ikraft- trädandet av de nya reglerna ska oförändrat ha rätt till ersättning fram tills det att han eller hon avslutat sina studier. Elever som omfattas av dessa övergångsregler ska inte ha rätt till studiemedel som aktivitetsersättning för förlängd skolgång lämnas. En följdändring av förslaget om att aktivitetsersättningen ska avvecklas blir att bestämmelserna om tilläggsbidrag i 7 a § i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan bör upphävas. En annan följdändring av förslaget är att avräkningsregeln i 7 § som gäller för den som 27 I juridisk mening förändras inte försörjningsansvaret. 21 årsgränsen gäller alltjämt för studerande på gymnasienivå. Förslagen förändrar dock målgruppens förutsättningar för självförsörjning. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet uppbär aktivitetsersättning i stället bör gälla för den som kommer att uppbära studiemedlets högre bidrag. Rg- bidrag bör därför endast lämnas för den del av kostnaderna som överstiger den ersättning som eleven får i form av studiemedlets högre bidrag. Ett belopp motsvarande studiebidrag () ska dock inte avräknas. Den studerande ska själv fritt få disponera dessa medel. Bestämmelsernas nuvarande lydelse kommer dock att tillämpas under den övergångsperiod som gäller för studerande som har påbörjat studier före ikraftträdandet av de nya reglerna och för dessa beviljats aktivitetsersättning för förlängd skolgång Mitt förslag: Aktivitetsersättning för förlängd skolgång avskaffas som socialförsäkringsförmån. Rätten till förmånen kvarstår tills det att eleven avslutat sina studier om han eller hon har beviljats aktivitetsersättning vid förlängd skolgång innan avskaffandet. som aktivitetsersättning för förlängd skolgång lämnas har dessa elever inte rätt till studiemedel. Förlängt barnbidrag för studier på gymnasiesärskola avskaffas och skolformen blir studiehjälpsberättigande. Ungdomar med funktionsnedsättning som studerar på utbildningar som är studiehjälpsberättigade samt i gymnasie- särskolan eller särskild utbildning för vuxna får studiehjälp, inte aktivitetsersättning, till och med första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller . En studerande som med anledning av en funktionsnedsättning inte har avslutat sina studier på grundskole- eller gymnasienivå senast det år han eller hon fyller har rätt till studiemedel med det högre bidragsbeloppet som studierna avslutas. De generella villkoren för att studie- medel ska kunna lämnas måste dock vara uppfyllda. som det högre bidraget lämnas på grund av att den enskilde fått sin skolgång förlängd till följd av funktionsnedsättning har den studerande inte rätt till lånedelen inom studiemedlet. Tilläggsbidraget i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan ska upphävas som en följd av förslaget om att avskaffa aktivitetsersättning vid förlängd skolgång. Avräkningsregeln i 7 § som gäller för den som uppbär aktivitetsersättning ska istället gälla för den som uppbär studiemedlest högre bidrag. Ett belopp motsvarande studie- bidrag ska dock skyddas från avräkning och gå direkt till eleven. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet 9.7.2Begränsning av tid som studiemedel kan lämnas När nya studerandegrupper förs in i studiestödssystemet måste det övervägas hur bestämmelserna om begränsning av tid som studie- medel kan lämnas för ska se ut för den aktuella gruppen. Följande resonemang förs i betänkandet Brist på brådska: Utredningen har övervägt att reglera hur länge en person kan ha rätt till det högre bidragsbeloppet för förlängd skolgång. Aktivitets- ersättningen saknar en sådan tidsgräns, vilket innebär att en person skulle kunna uppbära ersättningen fram till och med . I praktiken har dock de flesta ersättningen i ett eller . För att undvika inlåsningseffekter kan det finnas skäl att närmare begränsa tidsrymden för denna typ av ersättning. Studiemedels- systemet har begränsningsregler som innebär att studiemedel inte kan lämnas för gymnasieutbildning. För grundskoleutbildning kan studiemedel lämnas . I förhållande till hur länge personer uppbär aktivitets- ersättning för förlängd skolgång är dessa tidsbegränsningar väl tilltagna. Utredningen har övervägt om den garanterade rätt till det högre bidraget som föreslås borde avse färre veckor än vad den befintliga lagstiftningen medger. Vi har dock inte funnit några bärande skäl till att komplicera regelverket. I och med att ersättningen vid förlängd skolgång blir en del av studiestödssystemet kommer ersättning inte att kunna utgå än vad som faktiskt krävs för att avsluta grundläggande studier. Risken för inlåsningseffekter för därmed anses vara låg. De begränsningar i antal veckor som finns i regleringen av studiemedlet ska således även gälla vid förlängd skolgång. Det finns inget skäl att göra en annan bedömning än den som gjordes av utredaren i Brist på brådska. Enligt underlag som försett utredningen med är det få personer som uppbär aktivitetsersättning för förlängd skolgång . Bland de personer som beviljades aktivitetsersättning vid förlängd skolgång var medelvärde och medianvärdet 23 månader. avslutade sin period med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång (). Slutligen kan konstateras att av 2006–kohort fick ersättning eller . Detta motsvarar den tid som de kommer att erhålla studiehjälp för om utredningens förslag blir verklighet. av dem som påbörjade en period med aktivitetsersättning vid förlängd skolgång Nya studerandegrupper i studiestödssystemet –2007 uppbar ersättning (36 månader). Motsvarande andel var . Eftersom merparten av de försäkrade påbörjar sin första period med aktivitetsersättning är det möjligt att dra slutsatsen att cirka 45 personer uppbär aktivitetsersättning vid förlängd skolgång motsvarande eller med studiemedel plus med studiehjälp. Eftersom det är ytterst få som kan komma att beröras av den bortre tidsgränsen för när studiemedel kan lämnas är det rimligt att tiden med det högre bidraget inte ska vara längre än vad som är fallet i det generella systemet. Det innebär att tidsgränserna för gymnasieutbildning och för grundskole- utbildning enligt 3 kap. 8 § studiestödslagen ska gälla även för de nya studerandegrupperna. Det faller på skolan att arbeta för att alla elever, oavsett funktionsnedsättning, inte får sin skolgång förlängd . Min bedömning: De generella reglerna för hur som studiemedel kan lämnas ska även gälla för det högre bidrags- beloppet som lämnas till studerande som på grund av funktions- nedsättning har förlängd skolgång. 9.7.3Frånvaro på grund av sjukdom När nya studerandegrupper förs in i studiestödssystemet måste det övervägas hur bestämmelser om sjukdom ska se ut för den aktuella gruppen. Det befintliga regelverket för rätten till studiestöd under sjukdom ser ut på följande sätt. Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom och annan tillåten frånvaro finns i 2 kap. 10 § studiestödslagen (1999:1395), 2 kap. 18–21 §§ studiestödsförordningen (2000:655) samt 6 kap. CSN:s föreskrifter och allmänna råd (2001:6) om studiehjälp. Bestämmelserna innebär att en person som uppbär studiehjälp har rätt att behålla den som personen på grund av sjukdom inte kan studera. Dock ska personen på begäran kunna styrka studieoförmågan. Om den studerande är frånvarande längre än ska han eller hon kunna styrka orsaken till frånvaron. CSN har ansvaret för bedömningarna, men i praktiken är det oftast skolan som gör bedömningen av personens sjukdom. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Bestämmelser om studiemedel under sjukdom finns i 3 kap. 24 § studiestödslagen samt i 3 kap. 26–32 §§ studiestödsförordningen. I korthet innebär bestämmelserna att den studerande måste anmäla till om hon eller han blir sjuk. Om vid sin prövning finner att den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva studier, och därmed godkänner sjukperioden kan CSN utbetala studiemedel även för den tid då den studerande på grund av sjukdom inte bedriver studier. Om en studerande har uppburit studiemedel under en sammanhängande sjukperiod ska undersöka om någon åtgärd kan vidtas för att korta sjukperioden. Den tid som den studerande uppburit studie- medel räknas inte in i det totala antalet veckor som personen betraktas ha uppburit studiemedel. Inte heller räknas dessa veckor in vid bedömningen av studieresultat. Vid längre tids sjukdom innehåller studiemedlet dessutom en form av sjukförsäkring. Efter en karenstid avskrivs normalt det studielån den studerande uppbär under sin sjuktid. Vissa funktionsnedsättningar kan innebära att en person behöver göra kortare eller längre uppehåll i sina studier. Det är rimligt att systemet är flexibelt i sådana situationer. Inom studie- stödet finns regler som reglerar rätten att behålla studiehjälp respektive studiemedel vid frånvaro på grund av sjukdom. Min bedömning är därför att det befintliga regelverket om rätten till studiehjälp och studiemedel under sjukdom är tillräckliga även för de nya studerandegrupper som införlivas i studiestödssystemet. Min bedömning: Det befintliga regelverket om studiestöd under sjukdom är tillräckligt även för de nya studerandegrupperna och behålls oförändrat. 9.7.4Studietakt/studieomfattning för att få studiehjälp eller studiemedel När nya studerandegrupper förs in i studiestödssystemet måste det övervägas hur bestämmelser om studietakt och studieomfattning för att få studiehjälp eller studiemedel ska se ut för den aktuella gruppen. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Studietakt under tid med studiehjälp regleras genom bestämmelser i 2 kap. 5 § studiestödslagen, i 2 kap. 4 § studiestöds- förordningen samt i 2 kap. CSNFS 2001:6. Huvudregeln är att studiehjälp endast lämnas för heltidsstudier. Emellertid har CSN i sina föreskrifter formulerat ett undantag från kravet på heltidsstudier. Det gäller bland annat när en person på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte kan bedriva sina studier på heltid men deltar i undervisningen i enlighet med hans eller hennes individuella studieplan.28 För studiemedel regleras vad som är att anse som studier på hel- respektive deltid ofta i andra lagar eller förordningar. Till exempel regleras frågan för vuxenutbildning i 1 kap. 6 och 7 §§ förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning, för kvalificerad yrkesutbildning i 2 kap. 5 § förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. I övrigt och för andra skolformer regleras studietakt under tid med studiemedel genom bestämmelser i 3 kap. 5 § och 11–13 §§ studiestödslagen, 3 kap. 4, 4a och 6 §§ studiestödsförordningen samt i 2 och 3 kap. CSN:s föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel. Studiemedel kan lämnas för studier som bedrivs på heltid, på av heltid samt på av heltid. Enligt tillämpad praxis kan den studerande få studiemedel för en högre studietakt än vad hon eller han faktiskt läser på om han eller hon har en funktionsnedsättning som försvårar studierna. CSN gör en individuell prövning i varje enskilt fall. För att den studerande ska kunna få studiemedel för en högre studietakt ska han eller hon uppfylla följande kriterier: Den studerande ska lägga ner mer tid än normalt på sina studier på grund av sin funktionsnedsättning. Den studerande har utnyttjat alla stödåtgärder som skolan erbjuder, men klarar ändå inte att studera i normal takt. Den studerande har intyg som styrker funktionsnedsättningen. CSN grundar även sin bedömning på den studerandes tidigare studieresultat. Om den studerande förut kunnat studera på heltid och klarat kravet på studieresultat är det svårare att få studiemedel för en högre studietakt än vad hon eller han faktiskt läser på. 28 2 kap. 3 § CSNFS 2001:6 Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Min bedömning är att det inte behövs göras några avsteg från dagens reglering avseende studietakt eller studieomfattning för att tillgodose de nya studerandegruppernas behov. Dagens reglering innehåller redan väl avvägda hänsynstaganden till de behov som kan förekomma hos studerande med funktionsnedsättningar. Vidare anser jag att det högre bidraget ska kunna lämnas för heltidsstudier för de ungdomar som med anledning av sin funktionsnedsättning har en förlängd skolgång, även om studie- takten i vissa fall är lägre än heltid. Det finns regler som tar nödvändiga hänsyn till att studietakten kan påverkas av en studerandes funktionshinder. Dessa regler föreslås även gälla för studerande som uppbär det högre bidraget vid förlängd skolgång på grund av funktionsnedsättning. Det bör dock krävas att den studerande bedriver studier på minst halvtid för att ha rätt till studiemedlets högre bidrag. Slutligen föreslås att reglerna om att studiemedel alltid får lämnas utan prövning av föregående terminers studieresultat i 3 kap. 6 § 2 studiestödslagen, som gäller för studier i gymnasieskola, även ska gälla för studier i gymnasiesärskola och särskild utbildning för vuxna när de nya studerandegrupperna blir en del av studiestödssystemet. Min bedömning: Studerande med funktionsnedsättning ska inordnas i det ordinarie studiehjälpssystemet och således också undantas från kravet på heltidsstudier om den studerande deltar i undervisningen i enlighet med hans eller hennes individuella studie- plan. Mitt förslag: Om en studerande på grund av funktionsnedsättning har förlängd skolgång och inte förmår att bedriva studier på heltid ska det högre bidragsbeloppet för heltidsstudier ändå lämnas. Det ska dock krävas att den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studiemedel ska kunna lämnas utan prövning av den studerandes tidigare studieresultat även för studier i gymnasie- särskola eller särskild utbildning för vuxna. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet 9.7.5Minska risken för avhopp från studier av ekonomiska skäl Ett problem med det presenterade förslaget är att det kan skapa incitament för att ungdomar med förlängd skolgång ska hoppa av sina studier innan de slutförts. Många av dem som har aktivitetsersättning vid förlängd skol- gång uppfyller också kriterierna för aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga. Om de slutar skolan är de följaktligen berättigade till aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga. På denna punkt skapar det förslag som presenteras i Brist på brådska problem. De incitament som finns till att slutföra sina gymnasiestudier – även om skolgången blir förlängd – försvinner helt med förslaget. Istället uppstår ekonomiska drivkrafter för att hoppa av studierna innan de är avslutade. Genom att hoppa av studierna kan en genomsnittsperson ur målgruppen tjäna runt . Ett sådant system skulle strida mot de skolpolitiska målen om att alla i görligaste mån ska avsluta sina gymnasiestudier. Mot denna bakgrund föreslås ett system som ska förhindra lättvindiga, ekonomiskt motiverade, avhopp. Förslaget hämtar sin inspiration från hur a-kassa för studerande är reglerat , men avser förändringar i socialförsäkringsbalken om rätten till aktivitetsersättning. Således är det som kommer att ha ansvaret för tillämpningen av reglerna om förslaget blir verklighet. Om en person har rätt till studiestöd bör han eller hon inte ha rätt till aktivitetsersättning. För att få ersättning måste personens studier vara; avslutade, det vill säga att utbildningen fullföljts och att inga fortsatta studier planeras. Att studierna avslutats ska styrkas med utbildningsbevis (t.ex. slutbetyg). Aktivitetsersättning kan också lämnas om studierna är, definitivt avbrutna, det vill säga att inga fortsatta studier är planerade. Avbrottet ska styrkas med intyg. Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Införandet av en sådan regel skulle bl.a. innebära att personer som uppfyller villkoren för aktivitetsersättning för nedsatt arbets- förmåga inte söker aktivitetsersättning under studietidens sommar- månader. Aktivitetsersättning ska vidare aldrig kunna betalas ut för tid där studiemedel utgår. Däremot bör det i vissa fall vara accepterat att bedriva studier under tid med aktivitetsersättning även . Om studier bedrivs i en så låg studietakt eller med så låga studie- resultat att det inte går att likställa med en arbetsförmåga har den försäkrade enligt praxis haft fortsatt rätt till aktivitetsersättning.29 Mitt förslag avser inte att ändra på gällande praxis i detta avseende. Karenstid vid avbrott av studier Under förutsättning att den enskilde uppfyller villkoren för rätt till aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga bör grundregeln vara att avbrott av studier medför avstängning från aktivitetsersättning . Om den enskilde har giltiga skäl att avbryta sina studier bör emellertid han eller hon inte stängas av. I följande situationer kan en enskild ha giltiga skäl att avbryta sina studier: Om den försäkrades funktionsnedsättning förvärras av fortsatta studier. Om den försäkrades funktionsnedsättning allvarligt försvårar för honom eller henne att bedriva studier. Om den försäkrade väljer att avbryta sina studier eftersom han eller hon har haft studiemedlets högre bidrag i maximal tid och därför står utan försörjning. För att den enskilde inte ska bli avstängd måste han eller hon kunna styrka sina skäl med intyg från läkare avseende funktions- nedsättningen eller från CSN avseende maximal tid med studie- medlets högre bidrag. 29 Jämför Vägledning 2007:1 Version 9, s. 132 Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Mitt förslag: Aktivitetsersättning lämnas inte till en studerande som har rätt till studiestöd. Det ska införas en karenstid under vilken den enskilde inte har rätt till aktivitetsersättning om han eller hon har avbrutit sina studier. Om den enskilde har giltiga skäl att avbryta sina studier infaller ingen karenstid. 9.7.6Sommarjobb till unga studerande med funktionsnedsättning