sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — En konsekvens av detta är att enskilda utbildnings- anordnare som är huvudmän för sfi och som är föremål för nationell uppföljning och utvärdering, på samma sätt som övriga huvudmän inom skolväsendet, omfattas av skyldigheten att lämna sådana upp- gifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljningen och utvärderingen. Mot bakgrund av att utredningen föreslår att avbrottsorsak ska dokumenteras i den individuella studieplanen (se avsnitt 10.1.5), 15Se föreskrifter (SKOLFS 2011:142) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m., som senast ändrats genom SKOLFS 2012:91. För kurser i sfi som påbörjades före gäller föreskrifter (SKOLFS 2011:156) om uppgiftsinsamling från huvudmän inom skolväsendet m.m. enligt skollag. 16Kommunen har dessutom uppgiftsskyldighet för den s.k. riksprislistan för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Se föreskrifter (SKOLFS 2011:20) om kommuners och landstings uppgiftsskyldighet för underlag till riksprislistan avseende gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Tillsyn, kvalitetsgranskning, uppföljning och utvärdering bör samla in och redovisa dessa uppgifter.17 En sådan insamling avseende avbrottsorsak skulle vidare underlättas betydligt om den individuella studieplanen fanns i elektronisk form. av individanpassning på lokal nivå Enligt direktiven ska utredningen undersöka hur uppföljningen och utvärderingen av individanpassningen inom sfi är utformad på lokal nivå och i den mån det är möjligt föreslå hur uppföljningen och utvärderingen kan utvecklas. Utredningens tolkning av uppdraget är att undersöka om kommunerna följer upp hur varje elev fått en utbildning anpassad efter sina behov och förutsättningar. För att få en uppfattning om detta har utredningen samtalat med sju av de tio kommuner som ingått i utredningens referens- grupp; , , , , , och . Genom samtalen med kommunerna kan utredningen konstatera att det finns rutiner och aktiviteter för uppföljning av utbildningen men att det kan se olika ut. Utifrån de uppgifter kommunerna har om den enskilde eleven kan de sammanställa statistik och redovisa utfall relaterat till budget och verksamhetsplaner för verksamheten till den beslutsfattande organisationen. Internt inom verksamheten kan uppgifterna användas för analys och uppföljning för att hitta förändrings- och förbättringsområden. Aktiveter som återkommer hos alla kommunerna är upp- följningar på individnivå genom elevenkäter efter uppnått betyg eller vid avslut av utbildningen. I sådana enkäter ställs t.ex. frågor om hur nöjd eleven är med utbildningen och om eleven upplever att utbildningen stärkt möjligheterna att få arbete. Ett annat upp- följningsinstrument som nämns är att kommunen tar kontakt med de som avslutat utbildningen efter avslutet för att få reda på vad eleven gör. Vidare genomförs elev- eller deltagar- råd kontinuerligt där deltagarna i verksamheten kan diskutera och ta upp frågor med rektorer och ledning som rör verksamheten och hur eleverna ser på den. 17 samlar inte längre in uppgifter om avbrottsorsak på grund av att kommunerna i en majoritet av fallen angav att orsaken var okänd. Det var därmed svårt att dra slutsatser utifrån underlaget. Tillsyn, kvalitetsgranskning, uppföljning och utvärdering Ett viktigt redskap för en individuell uppföljning som tas upp är den individuella studieplanen. Utredningen föreslår att den indivi- duella studieplanen ska utökas. Utöver information om studie- omfattning och utbildningsmål, ska studieplanen även innehålla uppgifter som har betydelse för studieplaneringen, elevens kunskaps- utveckling samt hur utbildningen anpassats efter elevens behov och förutsättningar. Vidare ska skäl för avbrott, utbildningens upp- hörande och byte av utbildningsanordnare anges (se avsnitt 10.1.5). Utredningen anser att uppföljning och utvärdering av sfi sker på lokal nivå och att det även avser uppföljning på individnivå. En sådan uppföljning måste utgå från respektive kommuns förutsättningar för verksamheten. I en stor kommun med hög genomströmning i verksamheten är det förenat med stor admini- stration att ha en systematisk uppföljning av individanpassningen. I en liten kommun med ett litet antal elever kan kommunen mer eller mindre ha personlig kännedom om varje enskild elev. Hur uppföljningen genomförs måste varje enskild kommun få besluta om. Utredningen menar att förslaget om en utökad individuell studie- plan svarar mot det behov som kan finnas när det gäller utveckling av uppföljningen av individanpassning i utbildningen på lokal nivå. Utredningen lämnar därför inga andra förslag i detta avseende. 13 Valfrihet i komvux I utredningens direktiv anges att om utredaren föreslår att all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare ska ges inom vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) vidgas utredarens ursprungliga upp- drag att föreslå hur valfrihet kan ökas inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) till att även omfatta hur valfrihet kan ökas inom komvux som helhet. I kapitel 7 föreslås att sfi ska samordnas in i komvux och bli en tredje enhet tillsammans med utbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå. Som en följd av det beskrivs i detta kapitel hur en ökad valfrihet i hela komvux kan åstadkommas samt konsekvenser för individ och utbildningsan- ordnare av ett sådant system. Det valfrihetssystem som föreslås för komvux innebär att kan lämna tillstånd till en enskild utbildnings- anordnare att som huvudman vid en angiven skolenhet bedriva komvux inom skolväsendet. Kommunen ansvarar för finansiering av komvux och fastslår ramarna för vilka kurser som ska erbjudas. Kommunens beslut om kursutbud tar sin utgångspunkt i de behov kommuninvånarna förevisat och bildar också underlag för de enskilda utbildningsanordnarnas beslut om etablering i kom- munen. Kommuninvånare som ansökt om och blivit beviljad utbild- ningsplats av kommunen väljer fritt bland de enskilda utbildnings- anordnare som etablerat sig, valet är inte begränsat till hem- kommunen utan samtliga enskilda utbildningsanordnare i landet är öppna för den enskilde. Ersättningen från kommunen följer den enskilde till den utbildningsanordnare denne valt. Förutom att vara tillståndsmyndighet ska Skolinspektionen också utöva tillsyn och kvalitetsgranskning när det gäller komvux som bedrivs av enskilda utbildningsanordnare. 13.1Dagens organisering av komvux Komvux består av två nivåer, grundläggande och gymnasial nivå. Grundläggande nivå vänder sig till vuxna som saknar sådana kun- skaper som normalt uppnås i . Utbildningen syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i sam- hälls- och arbetslivet samt att möjliggöra fortsatta studier. Hem- kommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det också får delta i sådan utbild- ning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommu- nen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. De kurser som finns på grundläggande nivå är: biologi, engelska, fysik, geografi, hem- och konsumentkunskap, historia, kemi, matematik, oriente- ringskurs, religionskunskap, samhällskunskap, svenska, och svenska som andraspråk. Syftet med utbildningen på gymnasial nivå är att ge vuxna kun- skaper på en nivå som motsvarar utbildningen i gymnasieskolan. Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Hem- kommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den också får det. De som har rätt till utbildning på gymnasial nivå är personer med en yrkesexamen från gymnasie- skolan men saknar grundläggande behörighet till högskolestudier. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Varje kommun ska informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Det finns cirka 1 000 nationella kurser på gymnasial nivå och dessa är i princip samma som de som finns i gymnasieskolan. En mycket stor andel av dessa kurser är yrkeskurser, dessutom finns det orienteringskur- ser och individuella kurser. Gymnasieexamen kan utfärdas i form av yrkesexamen eller högskoleförberedande examen för den som uppnått 2 400 gymnasiepoäng. I komvux studerade 2012 cirka 34 000 personer på grundläg- gande nivå och cirka 155 000 personer på gymnasial nivå. På gym- nasial nivå finns av alla komvuxelever. På gymnasial nivå minskade antalet elever med nästan 10 000 elever i jämförelse med 2011 medan antalet elever på grundläggande nivå ökade något. Antal kurser per elev var cirka 4 stycken, antal kursdeltagare var nästan 750 000. Andelen kursdeltagare som deltog i en kurs som inte genomför- des av en kommun i egen regi utan i stället upphandlats av annan utbildningsanordnare var för grundläggande nivå och för gymnasial nivå . Dessa andelar är klart större än andelen elever i fristående skolor inom grund- och gymnasieskolan. har denna andel inom komvux ökat med . Det är vanligare att kursdeltagare i storstäderna studerar hos annan utbildningsanordnare. I storstadskommunerna deltar av kursdeltagarna i en kurs som anordnas av annan anordnare. I glesbygdskommunerna är motsvarande andel . Andel elever som deltar en kurs som anordnas som distanskurs är på gymnasial nivå och på grundläggande nivå . De största kurserna, sett till antalet kursdeltagare, är på grund- läggande nivå svenska som andraspråk och engelska. I dessa kurser deltar av kursdeltagarna. På gymnasial nivå är orienteringskurs den största kursen. I denna kurs deltar av kursdeltagarna. En allt större andel elever i komvux är födda utomlands. var andelen men har successivt stigit och uppgick . På grundläggande nivå är andelen och på gymnasial nivå . Av 290 kommuner saknade 33 kommuner egen kom- munal vuxenutbildning . Utbildningsbehoven tillgodo- sågs i dessa kommuner genom kommunalförbund eller andra kom- munala samverkansformer. Den totala kostnaden för komvux 2011 var 3 935 miljoner kro- nor. Drygt en fjärdedel av den totala kostnaden bestod av kostnader för upphandlad utbildning dvs. utbildning som köpts in av externa enskilda utbildningsanordnare som studieförbund, folkhögskolor och privata anordnare. hade av eleverna på grundläggande nivå högskoleutbildning . Elevgruppen har förändrats mycket . var motsvarande andel . Elever på grundläggande nivå som har högskole- utbildning är i regel utlandsfödda och studerar svenska som andraspråk eller engelska. 13.2Statlig tillståndsprövning av enskilda utbildningsanordnare Med utgångspunkt i vad som beskrivits ovan redovisar jag i det följande de överväganden jag gjort för att komma fram till mitt förslag om hur ett valfrihetssystem för komvux kan utformas. I allt väsentligt är mina förslag och bedömningar gemensamma för komvux alla tre delar, grundläggande nivå, gymnasial nivå och sfi. Dock finns det i detta kapitel förslag som skiljer sig från mina för- slag för sfi. I förekommande fall redovisas detta i kapitlet. Grund- läggande i förslaget är att en statlig myndighet ska ge tillstånd till en enskild utbildningsanordnare att bedriva komvux vid en angiven skolenhet och att utbildningsanordnaren ska ersättas genom ett bidrag som följer personen till den enskilda utbildningsanordnare denne har valt. Valfrihetssystemet finansieras av elevens hemkom- mun. 13.2.1Valfrihetssystem för komvux reglerat i skollagen Förslag: Ett valfrihetssystem för komvux ska regleras i skolla- gen (2010:800). Prövningen av om en enskild utbildningsanordnare ska bedriva komvux ska göras av en statlig myndighet och regleras i skollagen. En person som är mottagen till utbildningen har rätt att delta i komvux hos en enskild utbildningsanordnare som har god- känts som huvudman för komvux oavsett var i landet denne bedriver sin verksamhet. Huvudmannen ersätts genom ett bidrag från elevens hem- kommun. För att valfrihetssystemet inom vuxenutbildningen ska bli enhetligt föreslår jag en modell med statlig tillståndsprövning reglerad i skollagen på samma sätt som jag föreslår för sfi. Vidare ska en person som är mottagen till komvux ha rätt att delta i utbildning hos en enskild utbildningsanordnare som har godkänts som huvudman för komvux oavsett var i landet denne är etablerad. Den enskilda utbildningsanordnaren ska ersättas genom ett bidrag som följer personen till den utbildningsanordnare personen har valt. Bidragets utformning regleras i skollagen. Bakgrunden till mina ställningstaganden återfinns i avsnitt 9.3.2. Förslag: ska handlägga ärenden om god- kännande av enskilda utbildningsanordnare som huvudmän för komvux. En ansökan om godkännande som huvudman för komvux ska kunna ges in till Skolinspektionen löpande . Skol- inspektionens prövning av och beslut om ansökningar ska ske löpande . En ansökan ska få överföras elektroniskt och Skolinspek- tionen ska få meddela föreskrifter om en sådan ansökan. I enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.3 anser jag att Skolinspek- tionen ska handlägga ärenden om godkännande av enskild utbild- ningsanordnare som huvudman för komvux. Ansökan om godkännande som huvudman för komvux En ansökan ska, i likhet med vad som gäller för fristående skolor, få överföras elektroniskt och Skolinspektionen ska få meddela före- skrifter om elektronisk överföring av en ansökan om godkännande och om elektronisk signatur samt de ytterligare föreskrifter som behövs för ansökningsförfarandet. Förslagen i detta stycke över- ensstämmer väsentligen med de i avsnitt 9.3.3. 13.2.3Krav för godkännande att bedriva komvux Förslag: Ett godkännande som huvudman för komvux ska läm- nas om den enskilda utbildningsanordnaren har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. En enskild utbildningsanordnare ska inte längre kunna få tillstånd för betygsrätt för utbildning motsvarande komvux. Undervisningen hos enskilda utbildningsanordnare som godkänts som huvudmän för komvux ska vara icke-konfes- sionell. Utbildning som anordnas av en enskild utbildningsanordnare som har godkänts som huvudman för komvux ska ingå i skolvä- sendet. Ett beslut om godkännande av en enskild utbildningsanord- nare som huvudman för komvux ska få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. ska sprida kunskap om vad som krävs för att enskild utbildningsanordnare ska få bedriva komvux. Ett godkännande upphör att gälla om verksamheten inte har påbörjats från beslutet om godkännande av en enskild utbildningsanordnare som huvudman för komvux. Krav på betygsrätt alternativt godkännande som huvudman för komvux Utredningens förslag överensstämmer med förslaget i avsnitt 9.3.4. En prövning utifrån betygsrätten är inte tillräcklig för att skapa förutsättningar för en likvärdig utbildning. Prövningen av den enskilda utbildningsanordnaren bör i stället göras utifrån dennes förutsättningar att fullt ut följa det regelverk som gäller för komvux. På så vis uppnås ett system som är likvärdigt med det som gäller för fristående skolor och som ställer samma krav på anordna- ren oavsett om denne är eller enskild. När det gäller fristående skolor har regeringen angett att en aspekt som ska vägas in vid bedömningen av den sökandes förut- sättningar är om dennes budget och andra dokument visar att verk- samheten har förutsättningar att följa gällande föreskrifter, såväl vid skolstarten som på sikt.1 För att en sökande ska godkännas som huvudman för en fristående skola kräver Skolinspektionen att denne ska ha en ekonomi som garanterar en varaktig och stabil verksamhet för eleverna. Kravet på ekonomisk stabilitet bör enligt utredningens mening även gälla för godkännande av enskilda utbildnings- anordnare av komvux. Utbildning som motsvarar komvux för intagna i kriminalvårdsanstalt Mot bakgrund av vad som anförs i avsnitt 9.3.4 föreslår jag att Kriminalvården ska få fortsätta bedriva utbildning motsvararande komvux som särskild utbildningsform. De skäl som angavs då regleringen av Kriminalvårdens möjlighet att bedriva utbildning som motsvarar komvux infördes är fortfarande giltiga. Påtagliga negativa följder för kommunen I enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4 anser jag att det inte bör göras en prövning av om en etablering av en enskild utbildnings- anordnare skulle få påtagliga negativa följder på lång sikt för ele- verna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det all- männa i berörda kommuner. Kommunalt inflytande i fristående skolor och enskilda utbildningsanordnare Jag anser i enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4, att det saknas behov av att begränsa möjligheten för en juridisk person som helt eller delvis ägs av en kommun eller ett landsting att vara huvudman för komvux. Någon reglering, i likhet med den som gäller för fri- stående skolor, föreslås därmed inte. 2009/10:165. Jag anser, i enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4, att samma bestämmelser som gäller för fristående grund- och gymnasieskolor bör gälla för enskilda utbildningsanordnare som bedriver utbild- ning som huvudmän för komvux. Jag föreslår således att den undervisning som bedrivs av dessa huvudmän ska vara icke- konfessionell. Vid sidan av undervisningen ska det dock, i likhet med vad som gäller för fristående skolor, finnas möjlighet att ha en konfessionell inriktning. Deltagande i de konfessionella inslagen ska vara frivilligt. Jag vill i samband härmed påpeka att den utbildning som bedrivs av en enskild utbildningsanordnare ska vara öppen för alla och att deltagande i konfessionella inslag därför inte får vara ett villkor för mottagande eller fortsatt skolgång. Då en enskild utbildnings- anordnare ger in en ansökan om godkännande att bedriva komvux till Skolinspektionen bör det i ansökan anges om anordnaren har för avsikt att ha en konfessionell inriktning på utbildningen. Mot bakgrund av mitt förslag i avsnitt 9.3.4 föreslår jag att utbild- ning som anordnas inom komvux av en enskild utbildningsanord- nare ska ingå i skolväsendet. I enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4 föreslår jag att även Skolinspektionens beslut om godkännande av en enskild utbild- ningsanordnare som huvudman för komvux ska få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Samma bestämmelser som gäller för fristående skolor avseende prövningstillstånd för överklagande till kammarrätten och talerätten föreslås gälla för beslut om godkän- nande för enskilda utbildningsanordnare. Förvaltningslagen (1986:223) blir därmed tillämplig och det blir Skolinspektionen samt förvaltningsrätten och ytterst dess överinstanser som avgör vem som ska ha rätt att överklaga Skolinspektionens beslut i ett ärende om godkännande av enskild som huvudman för komvux. Naturligtvis kan den sökande överklaga beslutet. En kommun kan överklaga Skolinspektionens beslut om förvaltningslagens kriterier för talerätt bedöms vara uppfyllda. Information om kraven för att bedriva komvux Jag föreslår, i enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4, att Skolin- spektionen även ska sprida kunskap om vad som krävs för att en enskild utbildningsanordnare ska få börja bedriva komvux. Efter- som utredningen föreslår att komvux ska omfattas av 2 kap. 7 § skollagen krävs ingen författningsändring i denna del. Ett beslut om godkännande upphör att gälla om verksamheten inte påbörjats I enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.4 föreslår jag att ett god- kännande upphör att gälla om verksamheten inte har påbörjats från beslutet om godkännande av enskild som huvud- man för komvux fattades. Om godkännandet förfaller har utbildningsanordnaren möjlig- het att lämna in en ny ansökan. Om en etablering sker inom före- skriven tid gäller dock godkännandet tills vidare. Förslag: Ett godkännande av en enskild som huvudman för komvux ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet samt gälla generellt i fråga om nivå och kurs. Ett godkännande ska gälla tills vidare. Ett godkännande som huvudman för komvux ska även inne- bära ett godkännande att erbjuda utbildning som motsvarar komvux enligt 6 kap. förordningen (2011:1108) om vuxenut- bildning. Godkännande för viss skolenhet Jag föreslår, i enlighet med mitt förslag i avsnitt 9.3.5, att ett godkännande av en enskild utbildningsanordnare som huvudman för komvux ska gälla för en lokal enhet i enlighet med skollagens definition av skolenhet. Skolinspektionen har lämnat ett förslag till ändring i Statens skolinspektions föreskrifter (SKOLFS 2011:15) om ansö- kan om betygsrätt för vuxenutbildning. Ändringen föreslås träda i kraft och avser 7 § som reglerar ansökan om betygsrätt. Enligt nuvarande lydelse ska ansökan om betygsrätt avse de utbildningar som ska omfattas av tillståndet till betygsrätt, specificerat till kurs och verksamhetsort. Enligt den föreslagna lydelsen ska inte längre verksamhetsort specificeras. Om Skolin- spektionen beslutar enligt förslaget anser jag att mitt förslag till reglering av ansökan om godkännande av enskild utbildningsan- ordnare som huvudmän för komvux bör följa innebörden av den förändrade regleringen för betygsrätt. En ansökan om godkän- nande av enskild utbildningsanordnare ska i sådant fall inte specifi- ceras till verksamhetsort. Godkännande för all utbildning Komvux bedrivs på två nivåer, grundläggande och gymnasial nivå. Kommunen ansvarar för att en vuxen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Samma förhållande gäller för de som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå. I övrigt gäller att den som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå kan göra detta i mån av plats. Kommunerna ska sträva efter att på gymnasial nivå erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Inom komvux på grundläggande nivå finns tretton nationella kurser inklusive orienteringskursen. På gymnasial nivå finns cirka tusen nationella kurser. Inom denna nivå är huvudparten yrkeskur- ser och den mindre andelen kurser inom allmänna ämnen. En fråga som uppkommer är om den enskilda utbildningsanordnaren vid ansökan om godkännande ska specificera de kurser man avser bedriva utbildning i eller om ansökan ska vara generell. Enligt mitt förslag ska kommunerna offentliggöra inriktningen och omfatt- ningen av det fastställa utbildningsutbudet inom komvux (se avsnitt 13.3.1). Detta leder till att de kurser som prioriteras i kommunerna kan variera från kommun till kommun och mellan olika funktionella regioner i landet. Då en enskild utbildnings- anordnare kan komma att bedriva utbildning i flera olika kommuner och med olika kurser vid de olika skolenheterna kan det tyckas svårt att överblicka vilka kurser som en utbildningsanordnare ska söka tillstånd för. Det kan också uppkomma situationer där en enskild utbildningsanordnare ser möjligheter att erbjuda kurser som anordnaren inte tidigare sökt tillstånd för. I en sådan situation kan en ny tillståndsprocess komma att försena anordnarens utbild- ningserbjudanden och utbudet av utbildningsanordnare för den enskilde kan bli statiskt. Mot denna bakgrund föreslår jag att ett tillstånd om att bedriva komvux ska vara generellt och inte specifi- ceras till kurs eller nivå. Dock ska det framgå att tillståndet gäller för grundläggande och gymnasial nivå, dvs. avse viss utbildning. Ett godkännande ska gälla tills vidare Mot bakgrund av mitt ställningstagande i avsnitt 9.3.5 anser jag att ett godkännande av enskild som utbildningsanordnare för komvux ska gälla tills vidare, men att det saknas skäl att reglera detta i för- fattning. Betygsrätt och utbildning motsvarande komvux I enlighet med förslaget i avsnitt 9.3.5 föreslår jag att enskilda utbildningsanordnare fortfarande ska kunna tillhandahålla utbild- ning motsvarande komvux för uppdragsgivares räkning. Ett god- kännande som huvudman för komvux ska även innebära ett god- kännande att erbjuda utbildning som motsvarar komvux enligt 6 kap. förordningen (2011:1108)om vuxenutbildning. 13.3Beslut om utbildningsutbud, mottagande, och antagning, m.m. Kommunerna ska stå för finansiering av valfrihetssystemet.