sou · H1B382 · 2013-12-17 00:00:00 — -vissa transporter av kistan eller urnan, -lokal för förvaring och visning av stoftet, och -lokal för begravningsceremoni utan religiösa symboler. I huvudmannaskapet ligger också att tillhandahålla särskilda gravplatser för dem som inte tillhör något kristet samfund. I frågor som rör förvaltningen av sådana gravplatser bör samråd ske med företrädare för personer som inte tillhör till . Krematorier är tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter enligt 9 kap. . Tillståndsplikten framgår av bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Återvinning och annan hantering av metaller efter kremering Begravningslagen definierar kremering som förbränning av stoftet efter en avliden person. Kremering får bara ske i krematorier. Krematorier får bara anordnas och hållas av den som har en allmän begravningsplats eller av en församling, det vill säga av någon som räknas som begravningshuvudman. Vidare klargör begravningslagen att den avlidnes önskan om kremation och gravsättning om möjligt bör följas av den som i egenskap av anhörig eller närstående eller annars ordnar med gravsättningen. Stoftet efter en avliden eller dödfödd ska kremeras eller gravsättas och senast efter dödsfallet. I avvaktan på gravsättning ska askan förvaras av en innehavare av krematorium. Askan får även förvaras av en huvudman för begravningsverksamheten. Efter kremering finns normalt i askan en del metallrester av olika slag, t.ex. tandguld, metallimplantat och kistbeslag. Enligt 5 kap. 6 § begravningslagen ska sådana delar av stoftet som inte har förbränts vid kremering tillföras askurnan. Vidare framgår av paragrafen att om det inte kan ske, ska innehavaren av krematoriet låta förstöra delarna eller gravsätta dem inom en allmän begravningsplats. Möjligheten att förstöra delarna om de inte kan tillföras askurnan infördes i begravningslagen (prop.1990/91:10). Av propositionen framgår att syftet med tillägget var att förhindra tillgrepp och handel av främst ädelmetaller samt att värna om pieteten och respekten för den avlidne. Ändringen innebär dock att överblivna metalldelar alltid permanent ska tas ur kretsloppet. Återvinning av dessa stoftdelar är således inte möjlig. (), begravningsbyråers förbund, m.fl. har i en skrivelse (S2011/675/PBB) framfört att ca metaller tas om hand och grävs ner i marken inom en allmän begravningsplats som en följd av kremering av ca 70 000 avlidna . Mot denna bakgrund föreslår de en översyn av 5 kap. 6 § begravningslagen i syfte att möjliggöra återvinning av metaller efter kremering av avlidna. Regeringen konstaterar att en hållbar hantering, inklusive återvinning av vissa metaller, är en del i arbetet för en hållbar utveckling. Normalt kan metallrester återvinnas ett oändligt antal gånger, vilket spar energi och minskar miljöpåverkan. Regeringen ser det som viktigt att i samhället eftersträva återvinning i allt högre grad. Frågan om att möjliggöra en miljömässig hantering av metaller efter kremering bör därför utredas. Utredaren ska analysera om det från etisk synpunkt är lämpligt att införa en från miljösynpunkt bra hantering av metaller efter kremering. I detta sammanhang ska utredaren överväga vad som är förenligt med en värdig behandling av de avlidna samt ta hänsyn till de etiska, miljömässiga och ekonomiska värdena. Om utredaren bedömer att det är lämpligt att återvinna metaller efter kremering ska utredaren se över behovet av dels att ändra begravningslagstiftningen för att införa en sådan möjlighet, dels behovet av andra åtgärder. Utredaren ska lämna förslag till behövliga författningsändringar. Begravningslagen utgår från att det finns två sätt att ta hand om kroppen efter döden. Antingen gravsätts stoftet av den avlidne i en kista (jordbegravning) eller så sker kremering av stoftet till aska. Några andra begängelsemetoder än kremering för att förbereda stoftet för gravsättning kan inte anses tillåtna. Mot bakgrund av en skrivelse från om en ny begängelsemetod gav regeringen en utredning () i uppdrag att se över bl.a. frågan om ny begängelsemetod. fick i uppdrag att förutsättningslöst analysera den s.k. frystorkningsmetoden (promession) utifrån bl.a. juridiska, etiska, ekonomiska, tekniska och miljömässiga aspekter och redovisa för- och nackdelar med metoden samt föreslå de eventuella författningsändringar som analysen skulle leda till. I betänkandet Några begravningsfrågor (SOU 2009:79) redovisade utredningen att det inte hade varit möjligt att analysera den s.k. frystorkningsmetoden på det sätt som angivits i direktiven då det saknades resultat från försök med metoden. Utredningen föreslog därför att det skulle utformas en generell reglering för andra begängelsemetoder än kremering. Regeringen skulle bemyndigas att meddela tillstånd för en sådan metod och tillstånd skulle få sökas av den som innehar en allmän begravningsplats eller av en församling. Vidare föreslog utredningen att en tillståndsprövning enligt skulle ske av anläggningar ämnade för andra begängelsemetoder än kremering. Regeringen ser förslag om införandet av tillståndsprövning av andra begängelsemetoder än kremering som intressant. Utredningens förslag har dock föranlett en rad frågor. Utredningen föreslog att regeringen utifrån etiska, miljömässiga och ekonomiska hänseenden skulle pröva metoden som sådan. Därvid skulle regeringen inhämta yttranden från olika remissinstanser. En sådan prövning rymmer många viktiga och svårbedömda frågor. Det kan ifrågasättas om regeringen ensam bör göra denna prövning av metoden eller om prövningen i stället bör göras av en expertmyndighet. Frågan uppkommer då om en sådan expertmyndighet bör inhämta utlåtande från andra berörda myndigheter, från t.ex. , Havs- och vattenmyndigheten samt länsstyrelserna. Det är tänkbart att den som ansöker om att få en ny begängelsemetod godkänd även söker patent på sin metod. Frågan är då vad ett eventuellt patent skulle få för effekt på prövningen av begängelsemetoden och andras möjlighet att använda en sådan metod. Frågan är även hur ett patent förhåller sig till eventuell skyldighet att ansöka om tillstånd enligt för den anläggning som ska användas. När det gäller frågan om vem som ska få söka tillstånd eller godkännande för en ny begängelsemetod har utredningen föreslagit att denna möjlighet endast bör ges till den som innehar en allmän begravningsplats eller församling. Frågan är dock om denna begränsning är motiverad. Slutligen har föreslagit att samma regler som gäller vid kremering och aska efter kremering ska gälla för nya begängelsemetoder och de stoftrester som uppkommer efter processen. Vid närmare överväganden av utredningens förslag har det framkommit att en sådan lösning inte är genomförbar. I vissa fall kan det vara omöjligt eller direkt olämpligt att tillämpa de bestämmelser som gäller för kremering och aska. Det finns ett flertal bestämmelser i begravningslagen och begravningsförordningen om aska efter kremering, bl.a. vad som ska tillföras en askurna, förvaring och spridning av aska samt in- och utförsel av aska till och från . Exempelvis kan det vara olämpligt att sprida vissa stoftrester av sanitära skäl och av hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön. Detta kan dock vara svårt att bedöma, eftersom det inte på förhand går att förutse vilka nya begängelsemetoder som kan bli aktuella. Det går följaktligen inte heller att säga något om de stoftrester som uppkommer efter processen. Med anledning av att det är okänt vilka stoftrester som uppkommer har utredningen föreslagit att ett tillstånd för en ny begängelsemetod skulle kunna förenas med särskilda villkor, t.ex. att stoftrester inte får spridas utan måste grävas ned. Sådana frågor bör övervägas med beaktande av de straff- och vitesbestämmelser som finns i begravningslagen i fråga om kremering och aska. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att frågan om hur en reglering av en prövning av nya begängelsemetoder ska utformas behöver utredas ytterligare. Utredaren ska analysera och redovisa dels hur ett ansökningsförfarande och en prövning av tillstånd för nya begängelsemetoder ska gå till, dels hur ett sådant ansökningsförfarande och en sådan prövning ska regleras. En analys av någon särskild begängelsemetod ska inte göras utan utredaren ska lämna förslag på hur en ansökan om tillstånd för andra begängelsemetoder än kremering generellt kan prövas. Vid utformandet av ett ansökningsförfarande ska utredaren särskilt ta hänsyn till hur prövningen ska gå till avseende om metoden är förenlig med kraven på en värdig behandling av avlidna samt om den i övrigt är lämplig ur t.ex. etiska, miljömässiga och ekonomiska hänseenden. En bedömning måste också göras av huruvida den anläggning som ska användas för den nya begängelsemetoden ska prövas enligt . Utredaren ska lämna förslag till behövliga författningsändringar i begravningslagen och annan relevant lagstiftning. Utredaren ska redovisa kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar som förslagen medför i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med bl.a. , Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna, , och kommuner, , samt andra berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska redovisas . (S 2012:10) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågor på begravningsområdet (dir. 2012:118) i syfte att utveckla en flexibel och modern begravningslagstiftning. Utredaren ska analysera behovet av ändrad lagstiftning i syfte att uppnå en miljömässig hantering av metaller efter kremering och hur ansökningsförfarande och prövning av nya begängelsemetoder skulle kunna gå till. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget utvidgas nu genom att utredaren får i uppdrag att också utreda frågan om hur avgifterna även för begravningsverksamheten i och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats. Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och lämna de författningsförslag som behövs. Utredningstiden förlängs och uppdraget ska redovisas . Enligt 9 kap. 1 § begravningslagen (1990:1144) ska den som är folkbokförd i betala en avgift för begravningsverksamheten (begravningsavgift). Skyldigheten gäller således för alla, dvs. oavsett medlemskap i . Begravningsavgiften ska betalas till den huvudman – en församling inom eller en kommun – inom vars förvaltningsområde den avgiftsskyldige är folkbokförd. Avgiftssatsen beräknas genom att den totala nettokostnaden för en huvudmans begravningskostnader divideras med det totala beskattningsunderlaget för personer som är folkbokförda inom huvudmannens förvaltningsområde. Regeringen beslutade propositionen Folkbokföringen (prop. 2012/13:120). fattade beslut avseende propositionen (bet.2012/13:SkU25, rskr. 2012/13:254) I propositionen föreslås att folkbokföring inte längre ska ske i en församling inom utan i en kommun. Att folkbokföring inte längre ska ske i territoriell församling inom får konsekvenser främst för och för hanteringen av begravningsavgifterna. I propositionen lämnas förslag som innebär att en enhetlig begravningsavgiftssats ska gälla för den begravningsverksamhet som bedrivs av huvudmännen inom . och kommuner, som är huvudmän för begravningsverksamheten inom sina förvaltningsområden, omfattas dock inte av förslaget. I propositionen aviserar regeringen att frågan hur avgifterna även för begravningsverksamheten i och kommuner kan inlemmas i systemet med enhetlig begravningsavgiftssats bör utredas. Utredaren ges nu i uppdrag att, utöver det som framgår av redan beslutade direktiv, se över frågan om hur avgifterna även för begravningsverksamheten i och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats. Utredaren ska lämna förslag till behövliga författningsändringar. Det som anges om konsekvensbeskrivningar i ursprungsdirektiven gäller i tillämpliga delar också för dessa tilläggsdirektiv. Om något av förslagen påverkar det kommunala självstyret, ska dess konsekvenser och de särskilda avvägningar som föranlett förslagen särskilt redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Det som anges om samråd i ursprungsdirektiven gäller i tillämpliga delar också för dessa tilläggsdirektiv. Uppdraget ska redovisas . 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. –Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. –jakt och viltförvaltning i en ny tid. 72.Ut ur skuldfällan. –ökad tydlighet och struktur. 74.Unga som varken arbetar eller studerar –statistik, stöd och samverkan. 75.Organisering av framtidens e-förvaltning. 76.Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. 77.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . 78.Överskuldsättning i kreditsamhället? 79.Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. 80.Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. 81.När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. 82.Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Ut ur skuldfällan. [72] Överskuldsättning i kreditsamhället? Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Flygbuller och bostadsbyggande. Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. – ökad tydlighet och struktur. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. – jakt och viltförvaltning i en ny tid. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [47] Organisering av framtidens e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. Mera glädje för pengarna. + Lättläst version + . Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Det svenska medborgarskapet.