sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — Detta är svårt att uppskatta i pengar, men det leder säkerligen till kraftigt minskade kostnader för samhället. Som jag inledningsvis anförde i kapitel 3 Några idrottsideologiska aspekter är detta något som inte minst RF borde ge en hög prioritet åt att redovisa också uttryckt i kronor och ören. 16.10 Goda exempel i övrigt Många klubbar arbetar med olika modeller/metoder för att hjälpa ungdomar som kommit snett. Det kan gälla sådana som redan har fått en arrangörsavstängning men också sådana som riskerar att få en avstängning. Man brukar ibland tala om trappstegsmodeller (med trappsteg menas olika åtgärder). Dessa kan variera från klubb till klubb både vad gäller utformning och antal steg. Här redovisas ett exempel på en trappstegsmodell: 1.Kallelse till samtal – En person som uppvisat ett beteende där avstängning kan följa, kallas som regel till ett samtal för att diskutera supporterskapet. Klubben markerar genom samtalet att det supporterskap som har uppvisats inte är förenligt med vad klubben anser är lämpligt från sina supportrar. Tanken är att supportern ska uppfatta samtalet som en lindrig form av varning och som bör leda till efterrättelse för att inte beteendet ska fort- sätta och leda till avstängning. 2.Arrangörsavstängning – Denna kan kopplas till någon form av motprestation. En person som har stängts av kan under vissa omständigheter välkomnas tillbaka, trots att avstängningen lever. kallades dessa former av avstängningar för utfästelser, men de kallas numera för alternativa avstängningar. Supportern kan exempelvis få gå i målsmans sällskap (under förutsättning att man är omyndig) eller sitta på av arrangören bestämd sitt- plats, eller att man måste uppvisa drogfrihet och nykterhet innan man beviljas tillträde till arrangemanget. 3.Ingående i mentorprogram – En person kan erbjudas en som går med på matcher. Kontakterna sker även utanför fot- bollen. Detta gäller speciellt för supportrar med särskilt behov, där mentorskapet även är en hjälp från klubbens sida utanför fotbollens ramar. 4.Vidareslussning till andra myndigheter eller professionell hjälp – Vid extrema fall kan klubben, inte sällan genom mentorskapet, se ett ytterligare behov för en person att få professionell hjälp. Exempelvis kan en person vara i behov av att komma i kontakt med psykolog eller att socialtjänst kopplas in. detta sker fortlöper klubbens kontakter med supportern för att hålla kontaktytan vid liv. 5.Ingå i olika personalkategorier kring klubben – Vissa supportrar som uppvisat ett beteende som skadar/skadat klubben kan vara betjänta av att se effekterna av sitt agerande mer inifrån klubbens perspektiv. Vid sådana tillfällen erbjuds möjlighet att arbeta i någon av de gruppers som klubben har kring arrangemangen. Det kan handla om någon form av värdskap såsom arenavärd eller VIP-värd (ej att förväxlas med publikvärd). I dessa fall handlar det om någon form av olika enklare arbetsuppgifter kring arrangemangen såsom att stå vid en grind och se till att endast behöriga passerar. 6.Aktiviteter – De olika aktiviteterna som erbjuds är egentligen hur många som helst, det är endast fantasin som sätter gräns- erna. Vilken modell som används styrs i mångt och mycket utav individen själv. Det gäller att inte förnedra någon eller tvinga någon att göra något som denne inte vill. Då är det bättre att inte göra något alls. Frivilligheten måste därför värderas mycket högt, och valet är alltid att tacka nej, men då är man alltjämt avstängd från att gå på matcherna. Många väljer dock att ingå i någon form av program, vilket upplevs som mycket positivt, eftersom det är mycket lättare att bearbeta en person inifrån än att tro att denne kommer tillbaka som en bättre supporter bara för att ha varit avstängd . För tillbaka till läktaren kommer supportern alltid! 16.10.2 Exempel på regionalt arbete I delbetänkandet Mindre våld för pengarna redogjordes för hur , under ledning av landshövdingen, arbetar för att motverka våld i samband med fotboll och ishockey. Detta arbetssätt kan sägas vara en modell för den nationella samordningen. Det finns också andra län som tagit initiativ till att samordna arbetet mot det idrottsrelaterade våldet och nedan ges exempel från tre län. I finns en engagerad och positiv supporterkultur där Vulkanerna runt , runt och Boltic Blues runt varit tongivande och för föreningarna stödjande supportergrupper. Supporterkulturen är i stora drag positiv, men det finns också en destruktiv falang, med våldsamheter och ordningsstörningar som följd. var i stort förskonad från dessa risksupportrar, som endast fanns i ett begränsat antal, och därför var situationen hanterbar. Därefter skedde nyrekrytering till dessa grupper och för att komma till rätta med denna nya situation tog initiativ till att starta ett samarbete, som kommit att benämnas Värmlandsmodellen. I samarbetet, som leds av , deltar säker- hetsansvariga och andra representanter för ovanstående klubbar, , , , , i och Åklagarkammaren. Målet beskrivs på följande sätt: Idrotten ska upplevas som en positiv medkraft i samhället genom erbjuda säkra och trevliga idrottsarrangemang minska kostnaderna för säkerhetsarbetet i föreningen och sam- hället (polisen) återföra destruktiva supportrar till positiva stödjande supportrar och goda samhällsmedborgare bibehålla en trygg och säker föreningsmiljö för ledare, aktiva och personal Modellen ska ge stöd i hur agerandet ska ske vad gäller avstängningar (blir någon avstängd från en arena ska även den avstängningen gälla övriga modellföreningars idrottsarenor) samverkan över idrottsgränserna (är en person avstängd inom en idrott ska inte andra idrotter låta vederbörande kunna ha uppdrag inom andra idrotter) fortsatt uppföljning utanför idrotten, skolan, arbetslivet och föräldrar skapande av nätverk för erfarenhetsutbyte och utbildningar i syfte att stärka föreningens arbete med att nå modellens mål När problem uppstår ska alla veta vad som ska göras. En viktig del i arbetet är kartläggning av den negativa supporter- kulturen och den sker i samband med främst elitmatcher i fotboll, ishockey och bandy. Kartläggningen sker dels genom direkt observa- tion i samband med matcher, dels genom ett utbrett kontaktnät med idrottsledare, supporterpoliser m.fl. Andra hjälpmedel i arbetet är pressurklipp, internet samt att ta del av rapporter och forskning. Även kameraövervakning kan förekomma. Om det går snett för en person ska samtal ske med veder- börande. Som framgår av medlen ovan ska ett förbud att gå in på en idrottsarena i en klubb även gälla besök på alla inblandade klubbars arenor. Det är klubbarna som exklusivt äger arrangörsrätten och man behöver inte föra någon dialog med polis eller åklagare före ett sådant beslut, men det är önskvärt att det sker i samråd med dem. En särskild blankett är framtagen för detta ändamål. Vid samtalet med personen i fråga förklarar klubben konse- kvenserna om denne fortsätter med sitt destruktiva beteende. Är personen under ska föreningen också ta kontakt med för- äldrarna. Vid samtalet lämnas tydlig information om användandet av arrangörsrätten och om lagen om tillträdesförbud. Ett viktigt led i arbetet är att löpande informera aktörerna om vilka beslut som fattats inom ramen för modellen och för detta ändamål finns en nätverksgrupp. Det finns även en ledningsgrupp med uppdrag att bevaka utvecklingen inom området, erbjuda efter- frågad utbildning samt att inhämta kunskap från andra delar av landet och internationellt m.m. Möten med samtliga aktörer hålls . Samtliga aktörer har skrivit på en förbindelse att arbeta i linje med modellen i syfte att motverka en destruktiv utveckling av supporterkulturen i . län – trevligaste idrottsarena län är en fantastisk idrottsarena! Här finns breddidrott för stora och små utövare inom näst intill alla idrottsgrenar. Här utövas idrott för skojs skull, för att vi mår bra av att röra oss och för att vi söker lagom stora eller ibland rejält tuffa utmaningar. Här odlas unga talanger. Här finns också framgångsrika elitidrottslag på både dam- och herrsidan. Elitidrotten roar oss och oroar . Den bidrar till utvecklingen av orter och städer och till tillväxten. Elitidrottarna gör oss stolta över vårt lag, vår ort eller stad, vårt län. Så vill vi att det ska fortsätta vara! Vi accepterar inte att några få ska kunna förstöra för alla oss andra genom att ställa till problem och våld- samheter i idrottens namn. Vi vill samverka för att län ska bli en ännu trevligare idrottsarena. Ovanstående är en inledning till läns strategi län – trevligaste idrottsarena – för arbetet kring de stora publik- idrotterna. Strategin lades fast . I detta samarbete deltar 13 aktörer; klubbar inom fotboll och ishockey, supporterföreningar, läns , Örebro- porten (arenaägare), , , och kommun samt län. Möten hålls regelbundet och de kan ha formen av erfarenhets- utbyte, öppna föreläsningar eller seminarier, som vänder sig till en bredare publik. En kommitté med representanter för undertecknarna av strategin ansvarar för att denna fullföljs. Sammankallande är landshövdingen. Initiativ till samarbetet togs av landshövdingen mot bakgrund av vissa incidenter i samband med matcher. Vissa impulser har hämtats från det arbete som bedrivs i under rubriken mot våldet inom fotboll och ishockey. Med parternas eget språkbruk beskrivs strategin i följande termer. Visionen är att län ska vara trevligaste idrotts- arena. De övergripande målen beskrivs på följande sätt: Denna strategi är inte ett styrdokument för verksamheten i de olika organisationerna. Varje organisation har sina mål för sin verk- samhet som på olika sätt har betydelse för att län ska kunna bli trevligaste idrottsarena. Följande övergripande mål har formulerats för det gemensamma arbetet: Supporterklubbarnas medlemsantal ska öka Antalet gästande supportrar på matcher ska öka Antalet kvinnor på matcher ska öka Antalet störningar/ingripanden i samband med matcher ska minska Metoden för att nå visionen och de övergripande målen är ett för- pliktigande engagemang från var och en av denna strategis aktörer. Detta innebär att aktörerna, i alla idrottsliga sammanhang, ska arbeta för att det ska bli så trevligt som möjligt. Man ska vara före- dömen genom att alltid ta avstånd från alla former av våldsanvänd- ning. Det ska finnas en nära samverkan och ett gott samarbete mellan aktörerna för att stävja otrevligheter. Gentemot den som är otrevlig, som stör ett arrangemang, som hotar eller utövar våld eller förstör, är beskedet ett och samma: Vi accepterar inte att våld förstör idrotten. En viktig utgångspunkt är att det är enskilda individer som står för våldet. Det gemensamma arbetet syftar ytterst till att nå fram till de enskilda våldsverkarna och få dem att ta ansvar för och ändra sitt beteende. Parterna är medvetna om att våldet har många orsaker och att det kan krävas olika lösningar. Man ska dra nytta av den forskning som finns på området och av internationell kunskap. Syftet är att län ska bli trevligaste idrottsarena både , vilket kräver olika typer av insatser. Varje organisation som står bakom denna strategi har egna strategier, mål- dokument och planer för sitt arbete som på olika sätt har bäring på de gemensamma målen. Konkreta åtgärder: Alla aktörer som står bakom denna strategi har diskuterat vad de gemensamt vill åstadkomma utifrån över- tygelsen att helhetssyn och samordning av många olika åtgärder är nyckeln till framgång. De åtgärder man har kommit överens om och skrivit fast i denna strategi är därför både ett individuellt åtagande och ett gemensamt ansvar, sammanlänkat genom ett förpliktigande engagemang. Under denna rubrik beskrivs sedan de olika aktörernas indi- viduella ansvar samt visst gemensamt ansvar för bl.a. kontakter med massmedia. Insatser på : Det som har skisserats ovan handlar till stor del om förberedelser inför och insatser i anslutning till matcher. Särskilt betonas vikten av ett systematiskt, långsiktigt arbete för att nå visionen. Det behövs en fortsatt satsning på barn- och ungdomsverk- samhet, där man tydligt tar avstånd från oacceptabelt beteende på träning, på planen och bland dem som står bredvid, exempelvis aggressivt supportande föräldrar. Det är viktigt med ett fortsatt arbete för en positiv läktar- och supporterkultur, där man sätter gränser mot och tar avstånd från oacceptabelt beteende bland sup- portrar. Utvärdering: kommer en utvärdering av verksam- heten att ske mot ett antal indikatorer. – Regionalt samarbete för en positiv supporterkultur Våld och destruktiva beteenden i samband med matcher är ett problem med anknytning främst till fotbollen och ishockeyn. Skadegörelse och bråk på och utanför arenorna orsakar stora kostnader för samhället och dålig publicitet för elitidrotten. För att effektivt kunna motarbeta de våldsamma tendenserna krävs en bred samverkan mellan alla berörda parter. Utifrån dessa utgångspunkter bjöd i , tillsammans med , in till ett seminarium om läktarkulturen i länet. Syftet var att diskutera idrottsrelaterat våld ur olika synvinklar och deltagarna representerade bland annat supporterföreningar, media, polis och sponsorer. Erfaren- heterna från seminariet ligger till grund för det regionala samarbete som formaliserats. Följande parter ingår i den regionala satsningen mot det idrotts- relaterade våldet: i Åklagarkammaren i Åklagarkammaren i Syftet med satsningen är att genom samarbete skapa en positiv läktar- kultur och en trygg miljö på och runt länets arenor. vill bygga en gemensam värdegrund mellan alla som är engagerade i och för idrotten och ska stå som ett föredöme för en positiv läktar- kultur där gästande supportrar bemöts med respekt som nödvändiga säkerhetsinsatser bibehålls. Inom satsningen ska en handlingsplan tas fram för en positiv läktarkultur i . Arbetsmetoden bygger på en för- bättrad samverkan och kommunikation mellan de olika aktörerna. Gentemot den som planerar att störa idrottsarrangemang är beskedet ett och samma: accepterar inte att våldsamma inslag förstör idrotten och länet vill vara ett föredöme genom att ta avstånd från all form av våldsanvändning och destruktivt språk- bruk. I arbetet kommer svenska forskningsresultat att nyttjas liksom internationell kunskap inom området. En viktig utgångspunkt är att det är enskilda individer som står för våldet. Det gemensamma arbetet syftar ytterst till att nå fram till de enskilda våldsverkarna och få dem att ta ansvar för sitt beteende. De åtgärder genomför i satsningen är både ett åtagande för varje enskild organisation och ett gemensamt ansvar. Helhetssyn och samordning är nyckeln till framgång, är det avgör- ande att tydliggöra vem som är ansvarig för vad. Klubbarna har en avgörande roll i arbetet för en positiv sup- porterkultur och har ett övergripande samordningsansvar inför och under matcherna. De verkar för att värdegrunderna på ett tydligt sätt kommuniceras till spelare, ledare, anställda, medlemmar och supportrar. Klubbarna ansvarar för att den publik som besöker arrangemangen får en god service med betoning på trygghet och trivsel och att serveringstillstånd efterlevs. I klubbarnas roll ingår att understödja den positiva läktarkulturen och markera tydligt avstånd från destruktiva beteenden i samband med matcher. På samma sätt som klubbarna ansvarar för att den publik som besöker arrangemangen kan känna trygghet under matcherna, bl.a. genom att serveringstillstånd efterlevs, har kommunerna ansvar för att dessa tillstånd efterlevs i övriga närliggande lokaler med tillstånd att servera alkohol. har ett övergripande ansvar för ordningen i sam- band med idrottsevenemang. Polisen samverkar med samtliga aktörer som har ambitionen att öka tryggheten och minska brotts- ligheten vid matcher. har, tillsammans med polisen, ansvaret för att den som begått brott kan lagföras inom rimlig tid. Arenornas utformning och utrustning påverkar möjligheten att upp- rätthålla ordningen vid matcherna. Det måste finnas fysiska förutsätt- ningar att motverka våld och genomföra säkerhetsåtgärder. Länets mest utsatta arenor är Nya Parken i och i . De båda kommunernas aktiva med- verkan behövs om våldstendenser och ordningsstörningar ska kunna motarbetas. Supporterklubbarna medverkar för att skapa en god miljö under och runt matcherna, samt bidrar till arbetet mot våldsamma tendenser och för en positiv läktarkultur. I det ligger också att markera avstånd från ett destruktivt språkbruk. ska i samarbete med ansvara för samordningen av de olika delarna i satsningen. Vidare ansvarar för att driva projektet alkohol- servering och policyarbete inom idrottsrörelsen. Projektet syftar till att länets arenor ska servera alkohol på ett ansvarsfullt sätt och att de stora klubbarna ska skapa en tydlig alkoholpolicy. Landshövdingen leder den arbetsgrupp som ansvarar för att överenskomna insatser genomförs, alternativt utser en ersättare vid förhinder. åtar sig en sekretariatsfunktion och ansvarar för den administrativa samordningen av projektet. Förbundet har också ansvar för kontakten och kommunikationen med de enskilda klubbarna och specialförbunden. Nästa steg i arbetet är att utveckla en gemensam handlingsplan mot idrottsrelaterat våld i . I planen ska problemen definieras, liksom de åtgärder som berörda parter är beredda att ansvara för. Att insatserna koordineras på rätt sätt är sedan helt avgörande för framgång. Klubbarnas deltagande är centralt, men också insatserna från kommunerna och de rättsvårdande myndig- heterna. Det kommer att ta tid att vända trenden med tilltagande våld- samma inslag kopplat till matcher, samt att motverka tendenser i samhället som ger upphov till våld. Kontinuitet och långsiktighet ska därför prägla det fortsatta arbetet med målet att skapa en positiv supporterkultur. Som nationell samordnare har jag deltagit i möten med det regionala nätverket i och har även besökt och i samband med matcher och då också träffat klubbledning, säkerhetsansvariga och supportrar för att diskutera säkerhetsfrågor inom klubbarna. 16.10.3 Projektet upp för fotbollen Projektet upp för fotbollen är en rikstäckande fotbollssatsning med inriktning på supporter- och läktarfrågor. Det är ett nätverk bestående av klubbar, Föreningen (), supportrar och näringsliv. Projektet leds av . Initialt var idén att finansiera och anställa Supporter Liaison Officers (SLO) till fem utvalda klubbar, där behovet av läktar- support ansågs störst. De fem klubbarna är AIK, , , och . SLO skulle fungera som en länk mellan näringslivet, klubbarna, supportrarna och . Stå upp för fotbollen är ett sätt att ta med näringslivet i arbetet kring läktarkulturen. Finansiering sker från parter i näringslivet. Två företag, som tillika är initiativtagare, och , har funnits med . Två ytterligare finansiärer, och , engagerade sig . Inför nästa fas av projektet kommer SLO-funktionen att vara en viktig del av satsningen, men man kommer att utvidga projektet med ökad synlighet och kännedom genom att låta fler klubbar få delta. Visionen är enkel och tydlig. Projektet vill ha en fotboll som inte förknippas med våld och huliganism, en fotboll som bejakar alla supportrar, som älskar sitt lag och sporten. Man vill ha evene- mang som det känns självklart att ta sina barn till, där man tillsam- mans skapar en positiv stämning och en miljö utan hot och rädsla. Stå upp för fotbollen vill bejaka det positiva med fotbollen, peka på vad det ger till människor och till samhället, i form av gemen- skap, tillhörighet och svenskt föreningsliv när det är som bäst. Projektet tror på fotbollens roll som nationalsport - en sport för alla. ska man ha respekt för att många ser annat när de tänker på fotboll. Alla inom svensk fotboll måste därför börja ta ansvar för vad de tillför fotbollen. Detta är ett sätt att gemensamt ta ett sådant ansvar. Genom att bland annat genomföra en kampanj för positiv läktar- kultur, ge ekonomiskt stöd och möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan klubbar och genom att marknadsföra det gemensamma målet med arenor där alla är välkomna vill projektägarna tillsam- mans skapa en framtid för svensk fotboll. Stå upp för fotbollen vill ge klubbarna rätt underlag för att kunna arbeta med sina supportrar och medlemmar i frågor som rör demokrati, ordningsstörningar, mediabild och publiktillströmning. Man vill öka erfarenhetsutbytet mellan klubbarna och deras repre- sentanter. Detta görs via Stå upp för fotbollen-ambassadörer som ansvarar för kontakten mellan klubb, supportrar, projektledning och näringslivet. Ett fantastiskt spännande nätverk som gör skill- nad, menar man inom projektet. Avslutningsvis kan det vara på sin plats att återge den slogan som ofta används inom projektets ram: Vi har alla ett ansvar för vad vi gör, oavsett om vi är spelare, tränare, supportrar eller sponsorer. Vi är alla olika men det betyder inte att vi inte kan enas om vad vi tillsammans anser vara OK. Vi uppmanar alla som kan och vill hjälpa till i arbetet kring denna, för fotbollen, så viktiga fråga. Vi vill alla kunna säga Vi stod upp för fotbollen! I delbetänkandet uttryckte jag oro för att huliganism kan utvecklas till magnet för unga människor i segregerade bostadsområden. Under mina besök har jag kunnat se sådana tendenser, speciellt vad det gäller fotboll. Motåtgärder måste sättas in innan ungdomar fastnar i risksupportrarnas garn. Jag menar att såväl kommuner som idrotts- klubber har anledning att engagera sig i detta vaccineringsarbete. Metoderna för detta kan variera. Ett arbetssätt går under namnet Lugna gatan som är ett långsiktigt utbildnings- och integrations- projekt inom verksamhet. Verksamheten startade i och var i början ett samlingsnamn på ett samarbete mellan lokaltrafik (SL), , landshövdingen i och för att på olika sätt öka tryggheten i . del kallades först för Lugna Gatans Värdprojekt och handlade enbart om säkerheten i tunnelbanan. Det var som lanserade begreppet värdar. Han ville att de skulle stå för något mer än vanliga väktare. De skulle vara kontaktskapande och förebyggande förebilder ute i samhället. anställdes en grupp om tio värdar. Tanken om att de skulle fånga upp ungdomar, erbjuda aktiviteter, kontakt och stöd var i sig helt rätt men behoven bland ungdomarna var så stora och så varierande, varför verksamheten expanderade och började växa i olika riktningar. består Lugna Gatan av fem verksamhetsområden med olika uppgifter men med samma mål och metoder och där värdarna har en central roll. Arbetet som helhet utgör en permanent del av verksamhet och har cirka 150 anställda och 800 ideellt engagerade ungdomar. Kollektivtrafiken – Lugna Gatans värdar arbetar i kollektivtrafiken för att öka tryggheten och förebygga våld, kriminalitet och skade- görelse. Stadsdelen/bostadsområdet – Värdarna arbetar, i samarbete med andra samhällsinsatser, i stadsdelar och bostadsområden, för ökad trygghet och lugn. Här arbetar värdarna med att engagera, leda och utbilda ungdomar för att de ska ta ett större ansvar för sig själva och andra. Skola – Skolvärdarna har till uppgift att verka för ett tryggt socialt klimat genom elevstöd och konfliktlösning. Det viktigaste verktyget för dem är skoljouren, där de rekryterar elever som genom att bli utbildade Lugna Gatan-juniorer själva kan bli positiva föredömen i skolan. Citygruppen – Citygruppen består av ungdomar mellan (juniorer och trainees ) som arbetar med uppsökande patrullering för en tryggare gatu- miljö. Närvaro – Lugna Gatan arbetar vid enstaka arrangemang där Lugna Gatan-värdar anlitas för att skapa ett lugn, exempelvis vid ungdomsdiscon, simhallar eller festivaler. Idén med värdarna bygger på att de har erfarenheter från de områden eller med de människor man arbetar med. Därför har också värdarna en förståelse för vilka behov som finns samt vilka sätt och metoder som är möjliga för att skapa förändring. De kan utifrån det få ett förtroende från ungdomarna och ett mandat att påverka. Förtroendet leder i sin tur ofta till att värdarna kan bli positiva förebilder för de unga, något som de unga ofta saknar.