sou · H1B356 · 2013-08-20 00:00:00 — Förslaget bedöms dock inte medföra bestående kostnadsökningar för kommuner och enskilda huvudmän. Kommittén bedömer vidare att det obligatoriska samrådet inte påverkar den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär att Skolinspektionen tillförs uppgiften att vid sin etableringskontroll kontrollera att samråd skett. Kommittén bedömer dock att denna uppgift inte ökar kostnaderna för Skolinspektionen då den bedöms vara lättkontrollerad; huvudmannen ska vid kon- trollen visa att samråd ägt rum eller att huvudmannen vidtagit rimliga åtgärder för att få ett samråd till stånd. Ytterligare kostnader kan visserligen uppkomma för ingrip- anden med anledning av att huvudmannen inte iakttagit sina skyl- digheter att försöka få till stånd ett samråd. Enligt kommitténs bedömning bör dock detta endast bli aktuellt i undantagsfall och inte ge upphov till några merkostnader av betydelse för Skolinspektionen. 13.1.4Meddelarskydd för anställda vid fristående skolor Ett meddelarskydd för anställda i fristående skolor bör enligt kom- mittén införas, se avsnitt 11.4. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att se över frågan om stärkt med- delarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet, framför allt i sådan verksamhet som avser vård, skola och omsorg (dir. 2012:76). Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentlig finansierad verksamhet (Ju 2012:11) ska redovisa upp- draget . Kommittén lämnar därför inga författningsförslag i denna del och någon konsekvensanalys har inte gjorts. 13.1.5Öppenhet, insyn och offentlighet lämnar i avsnitt 11.5 flera förslag och bedöm- ningar i syfte att öka öppenheten och insynen i såväl privat som offentligt anordnad skolverksamhet. Offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor Kommittén föreslår att offentlighetsprincipen ska införas i fri- stående skolor. Den närmare regleringen behöver dock utredas närmare, varför kommittén föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att föreslå hur införandet av offentlighetsprincipen i prak- tiken ska gå till. Då några författningsförslag inte lämnas i denna del har ingen konsekvensanalys upprättats. Kommuners rätt till insyn i fristående skolor bör klargöras anser att kommuners rätt till insyn, som reg- leras i skollagen, bör klargöras. Denna fråga behandlas dock av Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) som i sitt delbetänkande lämnat förslag till förtydliganden i samma riktning som kommitténs förslag (SOU 2013:53). inte lämnar några egna förslag om kommuners insyn har ingen analys av konsekvenserna av ett sådant förtydlig- ande upprättats. Obligatoriskt informationssystem för alla skolor Kommittén föreslår att ett nytt nationellt system med information om samtliga skolor ska byggas upp av . Myndigheten ska ansvara för driften av det nya systemet. har ansvaret för ett internetbaserat resultat- och kvalitetsinformations- system, , som har skolledare och andra beslutsfattare som primär målgrupp. Förslaget innebär vissa grundläggande förändringar i förhållande till det befintliga systemet eftersom det nya systemet vänder sig till nya målgrupper. Det nya systemets viktigaste målgrupper är för- äldrar och elever. Även om mycket av den information som ska finnas i det nya systemet redan presenteras i befintliga informa- tionssystem krävs en helt annan utformning. Avsikten är att det ska vara enkelt att använda för en bred allmänhet. Att ta fram ett användarvänligt system tar tid. Det nya informa- tionssystemet beräknas kunna vara klart för driftsättning . Det innebär att de elever som väljer skola , kan fatta beslut utifrån den nya och mer lättillgängliga informationen. är som framgår ovan den myndighet som föreslås an- svara för den nya informationsdatabasen. Kommittén beräknar att det kommer att ta 1,5–för Skol- verket att utveckla databas och användargränssnitt, och kräva resur- ser motsvarande 8–, inklusive designarbete. Den totala kostnaden för utvecklingsarbetet beräknas till cirka 16 miljo- ner kronor. Det inkluderar dock inte hårdvara. Efter driftsättning beräknas kostnaderna för drift, förvaltning och uppdatering av data till (för motsvarande ) samt för support (0,), totalt 2 mil- joner kronor . När det nya systemet tas i drift är det viktigt att resurser avsätts för att göra systemet känt bland allmänheten. Kostnaderna för arbete med informationsinsatser vid lanseringen beräknas till . En stor del av den information som kommittén föreslår ska redovisas i det nya informationssystemet är statistiska uppgifter som redan samlat in inom ramen för sin uppföljning och utvärdering och ingår i den officiella statistiken inom skolväsendet. I den delen bedöms inte ha några merkostnader för insamlingen av data, då uppgifterna kan ompubliceras i den nya databasen. Annan information, t.ex. sådan ekonomisk information och upp- gifter om organisering av elevhälsa och elevers och föräldrars upplevda kvalitet som ska samlas in och presenteras för att tillgodose allmän- hetens behov av insyn i skolverksamheten, har inte samlats in på nationell nivå. I de kostnader som redovisas ovan ingår inte de tillkommande kostnader kan ha för att utveckla rutinerna för insamling och presentation av ekonomisk information. Kom- mittén kan dock inte beräkna dessa kostnader, då for- merna måste utredas närmare. En nationell kundundersökning på skolnivå är resurskrävande. Utifrån kostnader för enkätundersökningar som tidi- gare har genomfört beräknas kostnaden för en totalundersökning per årskull (ca 100 000 elever) till . Kommittén bedömer att det är tillräckligt att vända sig till en årskurs per stadium – årskurs 3, 6 och 9 – och till elever i årskurs 2 i gym- nasieskolan. Vidare finns det enligt kommitténs mening inte skäl att genomföra enkätundersökningen , utan det räcker med bör därför tillföras resurser om för att genomföra enkätundersök- ningar bland elever och deras föräldrar. Enligt kommitténs förslag bör få i uppgift att ut- veckla de närmare formerna för informationssystemet. I detta ligger bland annat att i samråd med företrädare för huvudmännen avgöra utformning och omfattning av kundundersökningar, förut- sättningarna för insamling och presentation av den ekonomiska informationen samt på vilket sätt uppgifter ska lämnas. bör även ges i uppgift att föreskriva vilka uppgifter som ska vara obligatoriska respektive frivilliga för huvudmännen att lämna. Kom- mittén vill dock understryka att uppgifter som är obligatoriska för huvudmännen att tillhandahålla, liksom den eko- nomiska information som kommittén föreslår ska samlas in och redovisas, ska vara obligatoriska att lämna till . I sammanhanget noterar kommittén att i en rapport till regeringen av ett uppdrag om skol- och resultatinformation redovisar hur verket avser att utveckla och driftsätta en ny webb- plats med information inför elevers val av skola (2013). bedömer att kostnaden för att utveckla tjänsten, med planerad driftsättning /14 är . Kommittén bedömer att det är troligt att Skol- verkets sammanlagda kostnader för utveckling av informations- system kan nedbringas om arbetet samordnas. Införandet av den nya databasen och därmed kravet på att huvud- männen ska lämna uppgifter till som de tidigare inte behövt tillhandahålla innebär merkostnader för såväl kommuner som enskilda huvudmän. Kommuner och enskilda huvudmän bedöms själva ha intresse av att sprida information och öka kännedomen om det nya informationssystemet i samband med dess lansering, som ett komplement till insatser. Det kan i så fall generera initiala kostnader för huvudmännen. Många skolor och huvudmän genomför regelbundet kundunder- sökningar i form av framför allt elevenkäter men även föräldraenkäter förekommer. I vissa kommuner genomförs dessa enkätundersök- ningar gemensamt av kommunen och de enskilda huvudmännen. För dessa huvudmän kan en nationell kundundersökning medföra minskade kostnader då den kan komma att ersätta sådana lokala undersökningar, som kommunen slipper arbetet med administration och att sammanställa resultatet. För huvudmän som inte genomför sådana undersökningar innebär förslaget en tillkommande kostnad. Kommitténs förslag om att kommuner och enskilda huvudmän ska lämna viss ekonomisk information bedöms medföra merkost- nader för huvudmännen som är svåra att beräkna och som i hög grad beror på hur utvecklar de närmare formerna för uppgiftslämnandet. Utgångspunkten vid utvecklingsarbetet måste vara att så långt möjligt undvika tillkommande kostnader, men det kan komma att kräva anpassningar av huvudmännens system för resursfördelning, ekonomisk redovisning och återrapportering. Kommittén har således svårt att beräkna de eko- nomiska konsekvenserna för huvudmännen, och därmed också att bedöma om det behövs resurstillskott. Det får därför bli en fråga för regeringen att, när de närmare formerna för informations- innehåll och krav på uppgiftslämnarna är kända, värdera kostnads- effekter och eventuellt tillkommande resursbehov i enligt med den s.k. kommunala finansieringsprincipen. Kommittén föreslår att regeringen gör en översyn av bestäm- melserna om beräkning och beslut om bidrag till fristående skolor. I översynen bör en granskning av hur kommunerna redovisar sina kostnader för skolväsendet ingå. Statens kostnad för en sådan ut- redning har inte beräknats. 13.1.6Skärpta sanktioner vid allvarliga brister Kommittén föreslår i avsnitt 11.6 att Skolinspektionen ska vara skyldig att förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Ett genomförande av förslaget be- döms innebära utökade uppgifter för såväl Skolinspektionen som för domstolsväsendet. Kostnadskonsekvenserna av kommitténs förslag baseras på under- lag kommittén fått underhand av Skolinspektionen. Utifrån det underlaget uppskattar kommittén att det i genomsnitt tar 2,1 arbets- dagar för Skolinspektionen att handlägga ett ärende angående före- läggande vid vite, inklusive kvalitetssäkring av beslut och med hän- syn till att ett beslut om föreläggande vid vite kan överklagas till högre instans, vilket sker i 5–av fallen . Den genomsnittliga lönenivån för berörda handläggare, inklusive lönekostnadspåslag, är per dag vilket gör att kostnaden för ett genomsnittligt beslut av detta slag beräknas till . Av de uppemot 1 000 förelägganden Skolinspektionen meddelar bedöms gälla sådana allvarligare brister som kom- mittén avser med sitt förslag. Kommittén uppskattar därför Skol- inspektionens kostnad för en ökad omfattning av förelägganden som förenas med vite, inklusive en overheadkostnad på , till totalt . Enligt uppgifter från saknas information om snitt- kostnader på sådan detaljnivå att det går att urskilja vad det kostar att handlägga ett mål om föreläggande vid eller utdömande av vite. Dock uppges att genomsnittskostnaden i förvaltningsrätt för mål- kategorin övriga mål, i vilken vitesmål ingår, var 2012. Uppräknat till nivå, och baserat på att antalet beslut om föreläggande vid vite som överklagas är 200 , beräknas domstolarnas kostnader till följd av förslaget till . Ett genomförande av förslaget påverkar såväl kommunala som fristående huvudmän i det fall Skolinspektionen bedömer att den bedrivna verksamheten har sådana brister att det allvarligt försvårar elevernas möjligheter att nå målen. Syftet med vitet är att åstad- komma rättelse, och vitesbeloppet ska enligt viteslagen sättas så att det kan antas förmå huvudmannen att följa föreläggandet. Kost- nader som kan komma att falla på huvudmännen beror därmed på huvudmannens ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt. Kommittén vill understryka att förslagen inte syftar till att utöka huvudmännens uppgifter, utan att förmå dem att uppfylla sina åtaganden på ett sådant sätt att kvaliteten i skolorna uppnår en godtagbar nivå. Kommitténs förslag innebär att Skolinspektionen ska göra en sär- skild analys av lärarresurserna vid en skola om inspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen. Om analysen ger stöd för det bör Skolinspektionen i samband med ett beslut om föreläggande ange sådana åtgärder för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar förändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition Den tillkommande uppgiften för Skolinspektionen att, vid åter- kommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen, närmare analysera en skolas lärar- resurser bedöms medföra tillkommande kostnader motsvarande . Beräkningen baseras på antagandet att mertiden för en fördjupad analys av lärarresursen är cirka 1,5 arbets- dagar, med en genomsnittlig lönekostnad inklusive lönekostnads- påslag om per dag, och att det kan bli fråga om ett hundratal sådana analyser . De huvudmän som Skolinspektionen finner ha kvalitetsbrister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskaps- målen och som skulle kunna åtgärdas med en förändrad lärarresurs, kommer att föreläggas att rätta till bristen. I dessa fall torde huvud- männen i samtliga fall föreläggas att rätta till bristen. Kommitténs förslag innebär dock en nyhet såtillvida att det innebär att Skolinspektionen i sina förelägganden bör ange åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar för- ändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition. Huvud- männen är dock även i fortsättningen oförhindrade att åtgärda bristerna på annat sätt, om det är möjligt. Om så inte sker kan vite komma att dömas ut. Vilka konsekvenser genomförandet får för den enskilde huvud- mannen beror på bristernas omfattning. I det fall det blir fråga om genomgripande konsekvenser handlar det troligen om en skola där det kan bli aktuellt att återkalla godkännandet. 13.1.8Snabbspår i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. Kommittén lämnar i avsnitt 11.8 förslag som innebär att Skolinspek- tionens tillståndsprövning av huvudmän vid huvudmannabyten ska genomföras skyndsamt om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjligheter att fullfölja sin utbildning (snabbspår). Kommittén föreslår även att Skolinspektionen får besluta att en enskild som godkänts som skolhuvudman i vissa fall kan få skjuta upp starten (tvåårsregeln). Vad gäller förslaget om ett snabbspår konstaterar kommittén att enligt Skolinspektionens årsredovisning fattade myndig- heten beslut i 77 ärenden om ansökan som godkännande som ny huvudman för befintlig verksamhet. Det är en ökning jämfört med och 2010, då det fattades 62 respektive 26 beslut i denna typ av ärenden. Alla ärenden avseende huvudmannabyten är dock inte av sådan karaktär att det finns anledning att handlägga dem med särskild skyndsamhet. Förslaget om ett snabbspår för vissa ärenden om huvudmannabyte torde kunna genomföras genom att myndigheten organiserar arbetet på ett annat sätt än . Be- dömningen är därför att inga ytterligare resurser krävs. Att en enskild som godkänts som huvudman för en skola i vissa fall föreslås få skjuta upp starten påverkar Skolinspektionens verksamhet. En positiv effekt är att myndigheten inte måste pröva en ny ansökan från en huvudman i det fall ett godkännande hunnit förfalla på grund av omständigheter som ligger utanför huvudmannens kontroll, t.ex. då ett bygglovsärende dragit ut . Detta innebär minskade kostnader för Skolinspektionen. För- utsättningarna för Skolinspektionens prövning av negativa kon- sekvenser för det allmänna till följd av en friskoleetablering på- verkas däremot negativt, då det kan uppstå en osäkerhet om vilka skolor och utbildningar som kommer att finnas . Kommittén bedömer dock att Skolinspektionen kommer att kunna hantera situationen då det bedöms bli fråga om ett begränsat antal försenade starter. Förslaget bedöms därför inte kräva ytter- ligare resurser hos Skolinspektionen. Genom att införa ett snabbspår med förkortad handläggningstid för prövning av huvudman vid huvudmannabyten ökar möjlig- heterna att en befintlig verksamhet kan fortgå utan avbrott, För de huvudmän som, utan egen förskyllan, inte kunnat starta skolverksamheten i enlighet med Skolinspektionens godkännande minskar förslaget om tvåårsregeln den administrativa bördan. 13.1.9Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte Kommitténs förslag är att frågan om det ska införas en reglering som kräver att aktiebolag som driver skolverksamhet helt eller del- vis har ett annat syfte än vinst utreds av Utredningen om ägar- prövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11), se avsnitt 11.9. Kommittén lämnar därför inga för- fattningsförslag i denna del och någon konsekvensanalys har inte gjorts. 13.1.10Frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation Ett av motiven till att öppna möjligheten för fristående skolor var att de förväntades bidra till förnyelse av hela skolsystemet. Sam- tidigt är det viktigt, som kommittén beskriver i avsnitt 11.10, att det finns utrymme för skolhuvudmännen att pröva olika vägar att nå målen, att det finns ett innovationsutrymme. Kommittén före- slår att regeringen framgent ska granska kommande förslag till regelförändringar i detta perspektiv så att utrymmet för nytänkande inte snävas in mer än nödvändigt. Vidare föreslås att regeringen i den form som befinns lämplig analyserar effekten av gjorda och aktuella skolreformer, och om det är önskvärt, tar erforderliga initiativ. Regeringens analys i enlighet med kommitténs förslag bedöms inte medföra några tillkommande kostnader i arbetet med kommande reformer. 13.2Konsekvenser för staten, kommuner och enskilda I detta avsnitt summeras de kostnadskonsekvenser som följer av kommitténs förslag uppdelade på stat, kommuner och enskilda. Dess- utom presenteras övriga konsekvenser som förslagen beräknas med- föra, inklusive de konsekvenser som, enligt kommitténs bedöm- ning, följer av de förslag och bedömningar som måste utredas vidare och som kommittén därför inte analyserat närmare i avsnitt 13.1. Som framgår av avsnitt 13.1 har kommitténs förslag konsekvenser för de statliga myndigheterna Skolinspektionen, , Riks- polisstyrelsen samt Domstolsväsendet. Kommittén bedömer att flera av förslagen innebär ökade krav på arbetsinsatser vid Skolinspektionen. Detta bland annat till följd av ökade arbetsinsatser för prövningen av enskilda skolhuvudmäns lämplighet och hanteringen av anmälningar av nya ägare, vilka beräknas kosta . Kommittén be- dömer dock att de förslag som kommer att kräva den största resurs- förstärkningen är dels förslaget om skärpta sanktioner vid allvarliga brister, vilket innebär att Skolinspektionen mer aktivt än ska använda vitesinstrumentet, dels förslaget att myndigheten ska göra fördjupade analyser av lärarresursen vid allvarliga brister. För dessa förslag beräknas Skolinspektionen behöva ett resurstillskott om sammanlagt . Kommitténs förslag om obligatoriskt samråd inför friskole- etablering, inrättande av ett snabbspår vid huvudmannabyte och en möjlighet för huvudmän att i vissa fall få skjuta upp starten av en skola (tvåårsregeln) bedöms inte ställa krav på tillkommande resurser för Skolinspektionen. Totalt föreslås att Skolinspektionen får ett tillskott om från och med det år förändringarna träder i kraft. bedöms behöva utökade resurser för att utveckla och tillhandahålla det nya informationssystem som föreslås i avsnitt 11.5. Att utveckla informationssystemet under 1,5–beräknas kosta sammanlagt . För en lanseringskampanj vid driftsättningen beräknas åtgå, varefter löpande förvaltning inklusive uppdateringar och användarsupport beräknas kosta . För genomförandet av elev- och föräldraenkäter beräknas ett medelstillskott om , alternativt beroende av hur studierna läggs upp. Sammanfattningsvis beräknas ha engångskostnader om sammanlagt , samt löpande kostnader om . För detta bör anslag utökas. Kostnader för eventuell hårdvara ingår inte i beräkningen. Kommitténs förslag om lämplighetsprövning av huvudmän beräk- nas medföra en merkostnad om , vilket be- döms rymmas inom nuvarande anslagsram. Kommitténs förslag om skärpta sanktioner bedöms medföra ett utökat resursbehov för domstolsväsendet om . Kommunerna berörs framför allt av förslaget om att etableringen av en fristående skola ska föregås av ett samråd och förslaget om att huvudmännen ska lämna vissa uppgifter till ett nytt informations- system. Ansvaret för genomförandet av samrådet föreslås åligga den enskilde huvudmannen. I det fall det rör sig om en fristående gymnasieskola föreslås dock lägeskommunen av praktiska skäl svara för att närliggande kommuner ges tillfälle att delta. Samrådet kan innebära ett merarbete vars omfattning skiljer sig från fall till fall, men samrådet kan också medföra fördelar som uppväger detta merarbete. Kommittén har inte kunnat kostnadsberäkna effekten av förslaget, bl.a. då formerna för samrådet inte är reglerade och då omfattningen beror på antalet inkomna ansökningar, men bedömer att det inte medför bestående kostnadsökningar. Kommunerna som skolhuvudmän får genom förslaget om en ny informationsdatabas en utvidgad uppgiftslämnarbörda. Föreskrifter om vilken informa- tion som ska lämnas obligatoriskt respektive frivilligt, hur upp- gifterna ska lämnas och med vilken periodicitet föreslår kommittén att ska besluta om. Det har inte varit möjligt för kom- mittén att beräkna kostnadseffekten av kraven på kommunerna eftersom först måste utveckla de närmare formerna för uppgiftsinsamlingen. När så har skett bör det bli en uppgift för regeringen att beräkna eventuellt resursbehov i enlighet med den s.k. kommunala finansieringsprincipen. I det fall regeringen och senare ställer sig positiva till förslagen i SOU 2013:53 om kommunernas insyn i fristående skolor, där inriktningen ligger i linje med förslag, ökar kommunernas möjligheter att planera sin verksamhet och ha beredskap för att t.ex. kunna ta emot elever om en fristående skola måste stänga. De enskilda aktörer som berörs av förslagen är de huvudmän som har godkänts för att bedriva utbildning i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola samt deras ägare. kommelse har slutits ger förutsättningar för en reglering som upplevs som långsiktig. Detta gagnar de enskilda huvudmännen. Förslagen i avsnitt 11.1 om prövning av enskilda skolhuvudmäns lämplighet innebär inga merkostnader för huvudmännen då det är Skolinspektionen som har att begära utdrag ur belastningsregistret. Granskningen kan leda till att Skolinspektionen bedömer att den enskilde huvudmannen inte bör godkännas. Den föreslagna skyldig- heten att anmäla förändringar i ägar- och ledningskretsen innebär en tillkommande arbetsuppgift, som dock inte bedöms medföra mer- kostnader för huvudmannen. Om huvudmannen av något skäl missar att till Skolinspektionen anmäla förändringar i ägar- eller lednings- kretsen, och Skolinspektionen inte på annat sätt fått tillgång till uppgifterna, kan denne föreläggas att lämna uppgifterna. Ett förslag som bedöms direkt kunna medföra ökade kostnader för en enskild huvudman är förslaget om krav på samråd med kommunen före etableringen av en fristående skola (se avsnitt 11.3). Det är den enskilde huvudmannen som har att bjuda in till samråd och som ska kunna visa att ett sådant har genomförts vid Skol- inspektionens etableringskontroll. Kommittén bedömer dock att det inte behöver vara en betungande arbetsuppgift, då formerna för samrådet inte är reglerade utan styrs av den enskilde och berörd kommun själva, och att förslaget inte medför någon bestående kostnadsökning för de enskilda huvudmännen. Även förslaget om inrapportering av uppgifter till det nya informationssystemet bedöms medföra kostnadsökningar för de fristående huvudmännen, på samma sätt som för kommunerna. Kostnaderna kan dock inte beräknas förrän de närmare formerna beslutats av , se ovan avsnitt 13.2.2.