sou · H0B393d2 · 2013-01-01 00:00:00 — Arbetsgruppen ansåg att en möjlig slutsats [kunde] vara att det statistiska underlaget, trots sina brister, likväl [fick] anses ge ett visst stöd för att det har förelegat väl stora skill- nader mellan hovrätterna i fråga om andelen meddelade prövningstillstånd. Vidare menade man – bl.a. i ljuset av tidigare gjorda beräkningar från Statskontoret4 – att en jämförelse mellan ändringsfrekvensen före EMR och andelen meddelade pröv- ningstillstånd därefter närmast [talade] för att hovrätterna totalt sett har varit väl återhållsamma med att meddela PT. har Hovrätten över och , , Hovrätten för samt Hovrätten för Nedre genomfört översiktliga 3Se t.ex. NJA 2009 s. 590, 2009 s. 738, 2009 s. 798 I-III och beslut i mål nr Ö-1806- 09och i mål nr Ö 3756-09. 4I betänkande Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU 1995:124), vari föreslogs ett generellt krav på prövningstillstånd mellan tingsrätt och hovrätt, gjorde Statskonto- ret antagandet att för att hovrätterna skulle ha en rimlig möjlighet att finna alla avgöranden som borde rättas, prövningstillståndsfrekvensen skulle behöva vara en halv gång större än ändrings- frekvensen före den tilltänkta lagändringen. Utifrån denna utgångspunkt ansåg man att pröv- ningstillstånd borde meddelas i av brottmålen, av tvistemålen och av Ö- målen (betänkandet bilaga 4 c, s. 467). Påpekas bör att denna beräkning alltså utgick från att prövningstillstånd skulle gälla även för samtliga brottmål. För invändningar mot Statskontorets beräkningar, se i Juridisk 2007-08 s. 599. 6 (19) kontroller av respektive domstols statistik beträffande prövningstillstånd. Dessa har bekräftat det tvivel som funnits kring Vera-statistikens tillförlitlighet. initierade presidenten i genomförandet av den aktuella granskningen. Det huvudsakliga syftet med granskningen har varit att undersöka om statistiken i avseende prövningstillstånd är tillförlitlig samt hur stor andel prövningstill- stånd som beviljas i . Vidare har intentionen varit att klarlägga den övergripande bilden av den praktiska tillämpningen av tillståndsgrunder och skäl att meddela prövningstillstånd. har avdelningar dels fyllt i ett kortare formulär i samband med att man beslutat att meddela prövningstillstånd, dels skickat in de beslut där man tagit ställning i frågan om prövningstillstånd. Från formulären har information om tillämpade tillståndsgrunder och skäl att bevilja prövningstillstånd sammanställts och från besluten information om ande- len beviljade prövningstillstånd. I formulären har inte målnummer angivits, var- för de inte har kunnat sammankopplas med de enskilda avgörandena. Vidare har en kontroll av registreringen i skett beträffande vart och ett av de inskicka- de besluten. Granskningen har omfattat samtliga mål- och ärendetyper i där prövningstillstånd krävs, dvs. brottmål, tvistemål, förenklade tvistemål, miljömål samt övriga mål och ärenden. Enligt meddelade 817 beslut avseende prövningstillstånd , varav 234 var beslut att bevilja prövningstillstånd. 7 (19) 742 beslut avseende prövningstillstånd har ingått i granskningen. I förhållande till det totala antalet beslut enligt motsvarar detta . Vidare har granskningen omfattat 232 formulär. var representativa månader sett till antalet medde- lade beslut om prövningstillstånd i hovrätt.5 4.1 Är statistiken i tillförlitlig? Statistiken i bygger på information från . Vid registrering av ett avgö- rande i finns ett antal alternativa utgångar att välja på. För att ett beslut om prövningstillstånd ska flyta in i SIV-statistiken måste en av de fem utgångar som avser prövningstillstånd väljas6. Vid kontroll i har ett antal avgöranden påträffats där den registrerade ut- gången inte motsvarat beslutets faktiska innehåll. Det är främst vid blandade be- slut som sådana felregistreringar förekommit. Ett typexempel är när hovrätten har beviljat prövningstillstånd, upphävt tingsrättens dom och avskrivit målet från vidare handläggning efter att parterna ändrat sig i ett mål om äktenskapsskillnad. I en del sådana fall har endast ett avgörande med utgången avskrivet registre- rats, vilket innebär att avgörandet inte kommit med i statistiken avseende pröv- ningstillstånd. Registreringen av partiella prövningstillståndsbeslut har även visat sig variera.7 Att det framför allt är blandade beslut som registrerats felaktigt torde bero på att saknar många av de alternativ som aktualiseras vid sådana be- slut, t.ex. pt meddelat+ändrat+avskrivet som skulle ha varit den korrekta ut- gången i exemplet ovan. Dessa brister i har uppmärksammats redan tidiga- re. 5Enligt meddelades 406 beslut avseende prövningstillstånd och 411 i . , , har antalet beslut om prövningstillstånd enligt varierat mellan 282 och 466 beslut . Snittet är 374 beslut och median-antalet 392 beslut. 6Dessa är pt meddelat, pt meddelat+ändrat, pt meddelat+fastställt, pt medde- lat+återförvisat och pt vägrat. 7I vissa fall har endast ett avgörande med antingen utgången pt beviljat eller pt vägrat regi- strerats. I andra fall har två avgöranden med båda dessa utgångar registrerats. Såvitt framkommit finns inga enhetliga riktlinjer på för hur partiella prövningstillståndsbeslut ska regi- streras. 8 (19) De felaktigt registrerade beslut som upptäckts har sammantaget haft en negativ inverkan på statistiken avseende beviljade prövningstillstånd. Det ska dock framhållas att dessa beslut har varit få och dess statistiska påverkan begränsad. Om besluten hade intagits i granskningen i felaktigt skick, skulle andelen bevilja- de prövningstillstånd ha uppgått till istället för . Det skulle således ha rört sig om en negativ inverkan . Sammanfattningsvis kan konstateras att felaktiga registreringar inte tycks före- komma i sådan utsträckning att statistiken i därigenom blir missvisande i nå- gon större utsträckning. Det har heller inte framkommit några andra felkällor som ger anledning att betvivla statistiken i . Förklaringen till de skillnader som föreligger mellan andelen beviljade prövningstillstånd enligt granskningen och enligt står sannolikt att finna i att inrapporteringen av beslut inte har va- rit fullständig8. Det kan även påpekas att antalet formulär, vilka ifyllts i de fall prövningstillstånd beviljats, i det närmaste överensstämmer med antalet beslut att meddela prövningstillstånd enligt (232 formulär respektive 234 beslut). 4.2 Andel meddelade prövningstillstånd var andelen meddelade prövningstillstånd – partiellt eller i dess helhet – i . Om man undantar mil- jömålen, vilket är en måltyp som inte förekommer vid övriga hovrätter, var ande- len beviljade prövningstillstånd . Tvistemålen var den målkategori där andelen meddelade prövningstillstånd låg högst med . I av miljömålen9 beviljades prövningstill- stånd, vilket var lägst av alla måltyper. 8Andelen beviljade prövningstillstånd enligt respektive granskningen: T-mål: () – (granskningen), FT-mål: – , B-mål: – , M-mål: – , Ö-mål: – , ÖÄ: – , totalt: – . En jämförelse mellan an- talet inrapporterade beslut och antalet beslut enligt visar att andelen inrapporterade beslut är lägst vad gäller tvistemålen (86,). 9I miljömål gäller olika bestämmelser om prövningstillstånd. Om det överklagade avgörandet har meddelats i ett mål som överklagats till miljödomstolen eller i ett mål som avser utdömande av vite efter särskild ansökan av myndighet ska, enligt 23 kap. 2 § , bestämmelserna om prövningstillstånd i 34 a § andra stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) tillämpas. I övriga fall tillämpas reglerna i . Den största skillnaden mellan förvaltningsprocesslagens och bestämmelser är att möjligheten till granskningsdispens saknas enligt för- valtningsprocesslagen. 9 (19) Det bör påpekas att är tredje eller fjärde och sista instans i merparten av de mål där man tar ställning till frågan om prövningstillstånd. Det kan antas att det är mindre vanligt att det föreligger skäl att meddela prövnings- tillstånd i mål som varit föremål för prövning i två eller tre instanser, vil- ket kan förklara den låga andelen meddelade prövningstillstånd i miljömål. I brottmålen beviljades prövningstillstånd i ungefär en fjärdedel av besluten. Motsvarande siffror var för de förenklade tvistemålen och för öv- riga mål och ärenden drygt 32 respektive . Andel meddelade prövningstillstånd i Tabellen visar andelen beviljade prövningstillstånd i . Andelen beviljade prövningstillstånd varierade mellan avdelningar från ca 15 till . Det kan naturligtvis finnas en rad olika förklaringar till detta, t.ex. bristfällig inrapportering av beslut10, speciallottning av vissa målty- per, vilket redan behandlats såvitt avser miljömålen, slumpmässiga skillnader av- seende målens karaktär eller rent av skillnader i rättstillämpningen. Det har dock legat utanför syftet med denna granskning att närmare undersöka sådana tänkba- ra förklaringar. 10 I synnerhet i de fall då såväl antalet inrapporterade beslut som andelen beviljade prövningstill- stånd avviker påtagligt från vad som framgår av , kan bristfällig inrapportering misstänkas ha påverkat resultatet i det enskilda fallet. Det kan nämnas att avdelning 6 har rapporterat 20 beslut i tvistemål (inkl. förenklade tvistemål) men att avdelningen enligt har meddelat 34 beslut och beviljat prövningstillstånd i av dessa. 10 (19) Andel beviljade prövningstillstånd vid avdelningar Tabellen visar andelen beviljade prövningstillstånd inom avdelningar under sep- tember och . Någon granskning som den aktuella har inte tidigare genomförts i . Det innebär att statistik från är den enda tillgängliga informationskällan för jämförelser bakåt i tiden. Även om granskningen inte tyder på att SIV-statistiken skulle vara felaktig i något väsentligt avseende , kan den ha varit det ti- digare. I förekom t.ex. tidigare att beslut att meddela prövningstill- stånd endast antecknades i dagboksblad utan att något avgörande registre- rades. Vidare är det möjligt att den diskussion kring frågor om prövningstillstånd som förts inom hovrätterna har ökat medvetenheten om och minskat problemen med felaktiga registreringar. Den osäkerhet som råder kring tillförlitligheten av äldre statistik gör att viss försiktighet är påkallad när det gäller slutsatser om andelen beviljade prövningstillstånd . Med detta sagt kan dock konstateras att det förefaller som att det i meddelas prövningstillstånd i något större utsträckning . Andelen beviljade prövningstillstånd låg från EMR-reformens ikraftträdande fram till slutet av 2009 kring . Därefter har nivåerna stadigt legat på . Utvecklingen kan illustreras med hjälp av nedanstående diagram. 11 Såvitt avser avdelning 7 uppmärksammades att ett missförstånd skett beträffande granskning- ens genomförande. Av denna anledning har avdelningen i efterhand kompletterat med beslut om prövningstillstånd. 11 (19) Diagrammet visar andelen beviljade prövningstillstånd i i intervall . För månaderna kommer statistiken från den genomförda gransk- ningen medan övrig statistik hämtats från . Andelen beviljade prövningstillstånd vid övriga hovrätter varierade mellan . Medelvärdet för samtliga hovrätter var , vilket således innebär att låg något lägre än genomsnittet meddelade prövnings- tillstånd. Andel meddelade prövningstillstånd i samtliga hovrätter Tabellen visar andelen beviljade prövningstillstånd i landets samtliga hovrätter . 12 Siffrorna för kommer från granskningen. För övriga hovrätter kommer statistiken från . 12 (19) Ändringsdispens var den vanligaste tillståndsgrunden och tillämpades i 65 pro- cent av alla beslut. Att ändringsfallen utgör den centrala grunden för prövnings- tillstånd är både förväntat och i linje med vad som uttalades i EMR- propositionen.13 Granskningsdispens var den näst mest tillämpade tillståndgrunden och förekom i av besluten. Granskningsfallen var särskilt vanliga bland tviste- målen, viket kan antas bero på att mål av mer omfattande och komplicerad natur ofta torde återfinnas bland denna typ av mål. Prejudikatdispens tillämpades i och extraordinär dispens i av besluten. Vad beträffar prejudikatfallen utmärker miljömålen sig. I av miljömålen angavs prejudikatdispens som grund för pröv- ningstillstånd. Det kan jämföras med brottmålen och tvistemålen där motsva- rande siffror var respektive . Att prejudikatfallen är särskilt vanliga bland miljömålen är dock inte så förvånande mot bakgrund av att Miljö- överdomstolen är prejudikatinstans i vissa mål. Däremot är det måhända något överraskande att extraordinär dispens tillämpades i av besluten, dvs. i nästan var tionde beslut. Utrymmet att tillämpa denna tillståndsgrund är förhål- landevis begränsat och den torde närmast aktualiseras vid allvarligare rättegångs- fel.14 I något mer än var femte avgörande tillämpades mer än en tillståndsgrund. De avgjort vanligaste kombinationerna var ändrings- och granskningsdispens samt ändrings- och prejudikatdispens. 13Propositionen s. 184. 14Se t.ex. NJA 2007 s. 53, NJA 2009 N 58 och Högsta domstolens beslut i mål nr Ö 4919-08. 13 (19) Tabellen visar i hur stor del av besluten att meddela prövningstillstånd i under sep- tember och som respektive tillståndsgrund har tillämpats. Att siffrorna summerar till för respektive måltyp beror på att flera tillståndsgrunder tillämpats. Vid en jämförelse mellan avdelningar kan bl.a. konstateras att pre- judikatdispens alls inte förekommit på vissa avdelningar under den aktuella peri- oden medan andra avdelningar tillämpat denna tillståndsgrund i närmare 40 re- spektive i av besluten att bevilja prövningstillstånd.15 Vidare kan nämnas att ändringsdispens tillämpades i allt från av avdelning- arnas beslut. Avslutningsvis ska påpekas att vissa avdelningar nästan aldrig an- vände sig av mer än en dispensgrund medan andra gjorde det i närmare hälften av sina beslut. 4.4 Skäl att bevilja prövningstillstånd Vissa skäl att bevilja prövningstillstånd har visat sig förekomma särskilt ofta. Dessa skäl har kategoriserats i ett antal större grupper, vilka i sin tur har indelats utifrån om skälen hänfört sig till en huvudsakligen processuell eller materiell frå- ga. Det ska framhållas att det inte handlar om några knivskarpa gränser mellan olika skäl eller kategorier utan att dessa tvärtom ofta överlappar varandra. Fram- ställningen gör i denna del inte anspråk på annat än att ge en övergripande bild av vilka skäl som legat bakom besluten att bevilja prövningstillstånd i hov- rätt. 15 Den avdelning som ligger högst i detta hänseende är avdelning 6 och som redan påpekats tor- de det hänga samman med att avdelningen är Miljööverdomstol. 14 (19) Det rör sig här om att den processuella ramen i målet har förändrats sedan pro- cessen i underinstansen p.g.a. att nya yrkanden, omständigheter eller bevisning har tillkommit i hovrätten. Inom denna kategori återfinns bl.a. de fall där parter- na har ångrat sig i mål om äktenskapsskillnad, ny vittnesbevisning tillkommit i brottmål och omständigheterna förändrats i något avseende i familjemål. Att de processuella förutsättningarna förändrats på detta sätt har uppgivits som skäl att bevilja prövningstillstånd i av alla beslut. De vanligaste tillståndsgrunderna i dessa fall var ändringsdispens och därefter granskningsdis- pens. Exempel på processuella fel som förekommit är att underinstansen underlåtit att pröva yrkanden, missuppfattat en parts inställning, dömt över icke åberopade grunder och inte fullt ut tagit del av processmaterialet. Vidare återfinns tvivelak- tiga handläggningsåtgärder, flera fall av felaktiga beslut om avvisning av stäm- ningsansökningar men även av bevisning samt en mängd inte närmare specifice- rade rättegångsfel. I av prövningstillståndsbesluten angavs fel av nu aktuellt slag ha förekommit. I mer än var tredje av dessa beslut tillämpades grunden extraor- dinär dispens, vilket därmed, efter ändringsfallen, var den näst vanligaste till- ståndsgrunden i denna grupp. Felaktig eller tveksam bedömning i en rättslig fråga Kategorin innefattar felaktiga, tveksamma och svåra bedömningar av materiella rättsfrågor16. Bland de rättsfrågor som angivits specifikt kan t.ex. nämnas rubri- cerings-, preskriptionsavbrotts- och avtalstolkningsfrågor. Härutöver ingår pre- judikatfallen i denna kategori. 16 I de många fall då det i formulären har angivits att det rör sig om en rättsfråga, utan att det närmare utvecklats, skulle det lika väl kunna handla om en processuell och inte en materiell rätts- fråga. Om det inte framkommit att det rör sig om ett processuellt spörsmål har dock skäl av detta slag hänförts till den aktuella kategorin av materiella frågor. 15 (19) Skäl av detta slag förekom i av besluten och utgjorde därmed den vanligaste anledningen till att prövningstillstånd beviljades. De tillståndsgrunder som tillämpades i störst utsträckning inom denna kategori var ändringsdispens och därefter gransknings- och prejudikatdispens. Här handlar det om felaktig, tveksam, knapphändig eller ingen bevisvärdering alls från underinstansens sida, liksom felaktiga, svåra eller tveksamma bedöm- ningar av sakfrågor och omständigheter. I av besluten angavs dylika skäl ha lett till att prövningstill- stånd meddelats. Ändringsdispens följdes av granskningsdispens som de klart vanligaste tillståndsgrunderna i dessa fall. Inom denna kategori återfinns bl.a. oklarheter och brister beträffande domslut och domskäl, ofta i form av allt för knapphändiga motiveringar och bristfälliga rättsliga resonemang och analyser. Härutöver kan nämnas brister i redovisningen av grunder, vittnesmål och processmaterialet i övrigt. I drygt var tionde beslut har brister i underrättens avgörande angivits som skäl för prövningstillstånd. Granskningsdispens var den vanligaste tillståndsgrunden inom denna kategori. Även andra skäl än de ovan behandlade har naturligtvis förekommit. Av dessa kan nämnas att prövningstillstånd meddelats i ett antal fall p.g.a. att samband fö- relegat mellan den fråga som varit föremål för prövning och en annan del eller ett annat mål där prövningstillstånd antingen inte krävts eller redan beviljats. Vi- dare har prövningstillstånd beviljats då det rört sig om ett stort och omfattande mål eller då domslutet i och för sig varit korrekt men domskälen varit felaktiga. Avslutningsvis kan nämnas att problem med tekniken i endast ett fall har lett till att prövningstillstånd meddelats. De vanligaste anledningarna till att prövningstillstånd meddelades var tveksamma bedömningar av rättsfrågor samt brister relaterade till bevisvärderingsfrågor. 16 (19) ledes tycks tyngdpunkten när det gäller vilka omständigheter som föranleder prövningstillstånd, ligga i materiella snarare än processuella spörsmål. 4.5 Skäl att bevilja prövningstillstånd i respektive måltyp Tveksamma rättsliga bedömningar och bevisvärderingsfrågor förekom tillsam- mans i mer än hälften av alla beslut att meddela prövningstillstånd i tvistemål. Vidare kan konstateras att ändrade processuella förutsättningar och brister be- träffande avgörandets utformning var skäl som angavs relativt ofta jämfört med övriga måltyper. Mot bakgrund av att tvistemålen generellt sett är mer omfattan- de och komplicerade än många andra måltyper, framstår det inte som överras- kande att just brister i avgörandets utformning visat sig vara frekventa. Diagrammet visar i hur stor andel av besluten att meddela prövningstillstånd i tvistemål som re- spektive kategori av skäl förekommit. Övrigt innefattar de skäl som inte passat in i någon av de andra kategorierna. Att siffrorna summerar till beror på att flera kategorier av skäl ibland förekommit i ett och samma beslut. I av besluten i brottmål angavs tveksamma rättsliga bedömning- ar och bevisvärderingsfrågor ha föranlett att prövningstillstånd meddelats. I jäm- förelse med övriga måltyper var framför allt bevisvärderingsfrågorna välrepre- senterade, vilket knappast är ägnat att förvåna med tanke på brottmålens karak- tär. 17 (19) Diagrammet visar i hur stor del av besluten att meddela prövningstillstånd i brottmål som re- spektive kategori av skäl förekommit. Övrigt innefattar de skäl som inte passat in i någon av de andra kategorierna. Att siffrorna summerar till beror på att flera kategorier av skäl ibland förekommit i ett och samma beslut. Tveksamma rättsliga bedömningar utgjorde det vanligaste skälet för prövnings- tillstånd även bland miljömålen. När det gäller miljömålen återfanns en stor an- del prejudikatfall i denna grupp. I övrigt sticker andelen processuella fel ut vid en jämförelse med övriga måltyper. I ungefär en tredjedel av besluten att bevilja prövningstillstånd i miljömål uppgavs att något processuellt fel hade förekommit i underinstansen. En tänkbar förklaring till det är att många miljömål passerar fler instanser innan de når än vad som är fallet beträffande övriga mål. Diagrammet visar i hur stor del av besluten att meddela prövningstillstånd i miljömål som re- spektive kategori av skäl förekommit. Att siffrorna summerar till beror på att flera kategorier av skäl ibland förekommit i ett och samma beslut. 18 (19) 4.5.4 Övriga mål och ärenden Bland övriga mål och ärenden var tveksamma rättsliga bedömningar samt bevis- värderingsfrågor de vanligaste skälen för prövningstillstånd. Ändrade processuel- la förutsättningar förekom i en större del av besluten än i de andra måltyperna. Övriga mål och ärenden Diagrammet visar i hur stor del av besluten att meddela prövningstillstånd i övriga mål och ären- den som respektive kategori av skäl förekommit. Övrigt innefattar de skäl som inte passat in i någon av de andra kategorierna. Att siffrorna summerar till beror på att flera kate- gorier av skäl ibland förekommit i ett och samma beslut. 4.6 Skäl att bevilja prövningstillstånd – särskilt om gransk- ningsfallen och de extraordinära fallen Skälen till att ändringsdispens beviljats är många och av varierande natur. Det är svårt att ge någon mer enhetlig bild av dessa skäl. Varför prejudikatdispens med- delats kräver ingen närmare förklaring. Större intresse tilldrar sig dock gransk- ningsfallen och de extraordinära fallen, vilka därför ska behandlas något ytterliga- re. En rad omständigheter av skilda slag har legat bakom att granskningsdispens be- viljats. Av dessa kan bl.a. följande nämnas. -Tveksamma och svåra bedömningar i skilda hänseenden, både avseende rätts- och sakfrågor. 19 (19) -Brister beträffande domens eller beslutets utformning, såsom oklarheter avseende domslut, redovisning av grunder och processmaterial samt framför allt knapphändiga motiveringar. -Ofullständiga rättsliga resonemang och analyser. -Otillräcklig utredning. -Nya omständigheter och bevisning. -Stora och omfattande mål. -Fel skäl men rätt slut. 4.6.2 De extraordinära fallen Bland annat följande förhållanden har föranlett extraordinär dispens. -Bristande eller knapphändig motivering. -Nya omständigheter. -Rättegångsfel av olika slag, såsom att underinstansen -felaktigt beslutat om rättelse och komplettering av dom, -felaktigt avvisat bevisning, -inte tagit del av processmaterialet, -inte tagit ställning till yrkanden, -dömt enligt inte längre gällande lag, samt -förordnat om skriftlig handläggning utan att förutsättningar för detta förelegat, t.ex. p.g.a. att muntlig bevisning åberopats. 1 (11) Undersökning av ändringsfrekvensen för brottmål i Box 2290, 103 17 Besöksadress: 16, Telefon: Fax: Expeditionstid: 08.00-15.00 2 (11) Definition av begreppet ändring ..................................... Resultaten av undersökningen ....................................... 4.1.4 Ändringsfrekvens för olika typer av brott...................................................... 4.1.5 Ändringsfrekvens utifrån vilken påföljd som dömts ut vid tingsrätten ................... 4.1.6 Ändringsfrekvens när domen överklagats endast i påföljdsdelen ......................... 4.1.7 Ändringsfrekvens fördelad efter vem som överklagat ....................................... 4.2.1 Olika typer av ändringar .......................................................................... 4.2.2 Olika ändringar i påföljdsdelen ..................................................................