sou · H1B353 · 2013-06-28 00:00:00 — Förutsättningarna att mäta om använ- dandet av privata utförare lett till högre kvalitet är ofta dåliga eftersom kvaliteten kan tänkas ha påverkats av andra externa fak- torer vilket gör det svårt att urskilja just effekterna av konkurrens- utsättningen. Statskontoret har dock i sin utvärdering av LOV kunnat jämföra kommuner som infört valfrihetssystem enligt LOV med kommuner som ännu inte infört valfrihetssystem. Statskon- toret fann att äldre blivit mer nöjda med i kommuner som har ett valfrihetssystem enligt LOV. Den ökade nöjdheten kan vara ett uttryck för att kvalitet ökat i dessa kommuner. Det kan också vara ett uttryck för att brukarna uppskattar möjligheten att välja utförare.29 har jämfört kommuner som infört respektive inte infört valfrihetssystem i för att undersöka om det finns några skillnader ur kvalitetshänseende. De fann inte några 26Socialstyrelsen, eller enskild regi, spelar det någon roll? – en jämförelse av utförare av vård och omsorg om äldre, 2012, s. 7. 27Mattisson, Erfarenheter av konkurrensutsättning, SKL, 2011, s. 35. 28Socialstyrelsen, eller enskild regi, spelar det någon roll? – en jämförelse av utförare av vård och omsorg om äldre, 2012, s.44. , Stimulansbidrag LOV – Slutrapport, 2010, s. 36. 29Statskontoret, Lagen om valfrihetssystem – hur påverkar den kostnader och effektivitet i kommuner?, 2012, s. 78. Privata utförare i verksamhet belägg för att de kommuner som har infört valfrihetssystem nått bättre resultat när det gäller äldreomsorgens kvalitet än de som inte infört valfrihetssystem. Många kommuner har beslutat om att införa valfrihetssystem enligt LOV. Först blir det därför intressant att utvärdera dess effekter på äldreomsorgens kvalitet och jämföra dem med kommuner som inte infört valfri- hetssystem.30 Inom skolområdet angav Böhlmark och i sin rapport om friskolesektorn att ökad konkurrens från fristående skolor leder till positiva effekter på kommunala skolors resultat. Böhlmark och utvärderade effekterna av reformen genom att jämföra förändringen i utbildningsresultat i kommuner där andelen elever i fristående skolor har ökat mycket i förhållande till kom- muner där andelen elever i fristående skolor har ökat mindre eller inte alls. De hittade positiva effekter på genomsnittsresultaten för elever både i årskurs 9 (nationella provresultat och betyg) och för senare utbildningsprestationer i gymnasieskolan respektive på universitet och högskolor. De fann inget stöd för att resultaten kan förklaras av olika trender i kommunerna innan reformen genomfördes, av betygsinflation, av förändring i elev- sammansättningen inom kommunerna eller en rad andra möjliga alternativa förklaringar till de kunskapseffekter de identifierar. Resultaten blir framträdande ungefär efter refor- mens genomförande, vilket förklaras av att det har tagit tid för fri- stående skolor att bli mer än ett marginellt fenomen i . Böhlmark och hittade inga effekter på skolkostnader, vil- ket innebär att effekten på studieprestationer går att tolka som positiva produktivitetseffekter i skolsektorn.31 Resultatet är dock inte den enda parametern på god kvalitet vad avser skolan. Enligt skollagen har skolan även andra uppdrag såsom att tillförsäkra eleverna trygghet och arbetsro. Detta mättes inte av Böhlmark och i denna studie. Myndigheten för Vårdanalys konstaterade vad gäller hälso- och sjukvården att få studier undersökt vilka effekter ett vårdvalsinfö- rande får på vårdens kvalitet. De studier som gjorts visar att pati- entnöjdheten har ökat något efter vårdvalsreformens införande. 30Socialstyrelsen, Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv – Slutredo- visning, 2012, s. 19. 31Böhlmark och , Har den växande friskolesektorn varit bra för elevernas utbild- ningsresultat ?, IFAU rapport 2012:17, s. 1. Privata utförare i verksamhet Att därigenom dra slutsatsen att ökningen beror på vårdvalsrefor- men är inte möjligt. Huruvida även den medicinska kvaliteten har påverkats har inte undersökts i den svenska kontexten, troligtvis eftersom det saknas och accepterade kvalitetsmått inom pri- märvården.32 3.4Växande omfattning av köp av verksamhet Av redovisningen i avsnitt 3.2 framgår att kommuner och landsting har rättsliga förutsättningar att lämna över stora delar av verksam- heten till privata utförare, och i vissa fall också en skyldighet att konkurrensutsätta verksamheten. I vad mån ökad användning av privata utförare leder till bättre kvalitet eller minskade kostnader är en frågeställning som forskningsmässigt är svår att besvara på ett entydigt sätt. Olika studier pekar, som berörts ovan i avsnitt 3.3, i olika riktningar. Oavsett skälen till att verksamhet lämnas över till privata utfö- rare så kan det konstateras att de blir en allt större del av den kommunala verksamheten. Av regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2012/13:102 s. 61) framgår att har kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet ökat , både i löpande priser och som andel av de totala kostnaderna. Med köp avses verksamhet som bedrivs på entreprenad, men även bidrag till exempelvis fristående skolor ingår liksom köp från annan kommun eller landsting. Det är därför vik- tigt att inte sätta likhetstecken mellan denna statistik och omfatt- ningen av upphandlingar. konstaterade att det är svårt att få rättvisande statistik angående upphandlingar och att det statistiska underlaget i det avseendet därför är oklart.33 32Myndigheten för Vårdanalys, Effekter av valfrihet inom hälso- och sjukvården – en kartläggning av kunskapsläget, rapport 2012:2, s. 74. 33På jakt efter den goda affären – analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen, SOU 2011:73, s. 68 ff. Privata utförare i verksamhet 2007 2008 2009 2010 2011 Anm.: Köp av verksamhet (huvudverksamhet för kommuner) med avdrag för köp från andra kommuner och landsting. Källa: , Kommunernas och landstingens verksamhetsindelade bokslut respektive 2011, kommuner och landsting Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling samt egen bearbetning. Källa: Regeringens skrivelse 2012/13:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Kommunernas och landstingens samlade kostnad för köp av verk- samhet var 2011, vilket kan jämföras med 2007. Kommunerna köpte 2011 verksamhet för och landstingen för . Förändringen innebar en fortsatt ökning av kostnaden i både kommunerna och landstingen respektive . Både kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet har ökat –2011, men ökningstakten var lägre än mellan . I kommunerna skedde en ökning med i genomsnitt . Motsvarande förändring i landstingen var 10,6 procent.34 Som framgår av diagram 1 ökade såväl kommunernas som lands- tingens kostnader för köp av verksamhet som andel av kostnaderna –2011. I kommunerna ökade andelen köp av verksamhet från av 2012/13:102 s. 61. Privata utförare i verksamhet I landstingen skedde en ökning från 2011. köpte kommunerna totalt (inklusive köp från andra kommuner och landsting) för omkring 20 miljarder.35 har alltså ökningen av andelen externa köp varit mycket stor. Kostnaderna för köp av verksamhet har ökat något snabbare för kommunerna än för landstingen –2011. Totalt har kommunerna dessutom högre kostnader för köp av verksamhet i relation till de totala kostnaderna jämfört med landstingen. Köp fördelat på olika typer av utförare De privata leverantörerna36 utförde av den köpta verk- samheten 2011. Störst andel, av de totala köpen, gjor- des av privata företag. Det var också köp av verksamhet från dessa leverantörer som utgjorde huvuddelen av ökningen 2007–2010. Köp från föreningar och stiftelser samt enskilda (t.ex. personliga assistenter, kontaktpersoner och familjehemsplaceringar) motsva- rade av den totala kostnaden. Köpen gjordes till av kommunerna. Kostnaden för köp från offentliga leve- rantörer (kommunernas och landstingens egna företag samt kom- munalförbund) var oförändrad i kommun- erna. Andelen av den totala kostnaden för köp av verksamhet i kommuner och landsting från offentliga leverantörer minskade –2011 och uppgick till 2011.37 2000/01:102 s. 40. 36I begreppet privata leverantörer ingår privata och övriga företag, föreningar och stiftelser samt enskilda personer. 2012/13:102 s. 62. Privata utförare i verksamhet Källa: , räkenskapssammandraget för kommuner och landsting, Kommuner och Landsting Köp av verksamhet kommuner och landsting 2006-2011 s. 60 Utöver de köp som redovisats ovan köpte kommunerna och lands- tingen tjänster av varandra 2011 för totalt . Kommunerna köpte tjänster av varandra och landstingen för 2011. Av beloppet avsåg köp av platser på gymnasieskolan. Landstingen köpte tjänster av andra landsting och kommuner till ett värde av , varav avsåg den specialiserade somatiska vården.38 2012/13:102 s. 62 f. Privata utförare i verksamhet 3.4.1Kommunernas köp på olika områden Den övergripande fördelningen av kommunernas köp från privata leverantörer på olika områden framgår av diagrammet nedan. Anm.: Exklusive köp från andra kommuner, Exklusive politisk verksamhet och affärsverksamhet Källa: , räkenskapssammandraget för kommuner, Kommuner och Landsting:Köp av verksamhet kommuner och landsting 2006-2011. Av diagram 3 framgår att köp är vanligast inom vård och omsorg- sektorn. I denna kategori ingår primärvård, hälso- och sjukvård samt vård- och omsorg om äldre och funktionshindrade. Köp är även mycket vanligt inom den pedagogiska sektorn40 men även infrastruktur41 och riktade insatser42 är områden där köp är vanligt. Köp inom kultur och fritid är däremot mera ovanliga. 39I skrivelsens begrepp privata utförare avses även exempelvis köp från fristående skolor. 40Innefattar förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, skolväsendet för barn och ungdom (inklusive förskoleklass) samt vuxenutbildning. 41Avser fysisk och teknisk planering, bostadsförbättring, näringslivsfrämjande åtgärder, turistverksamhet, gator och vägar, parkering, parker, räddningstjänst, miljö- och hälsoskydd samt totalförsvar och samhällsskydd. 42Avser flyktingmottagande och arbetsmarknadsinsatser. Privata utförare i verksamhet och landsting köper även som ovan nämnts mycket verksamhet av varandra och av kommunalförbund och kommunala bolag. Inom infrastrukturområdet sker exempelvis i stor omfattning köp av räddningstjänst av kommunalförbund. Inom vård och omsorg är dock den helt övervägande delen av köp sådana som sker från pri- vata leverantörer. av köpen sker från offentliga leverantörer. Inom det pedagogiska området är också köpen från privata leverantörer den klart övervägande delen.43 Det finns även regionala skillnader vad gäller inslagen av köp av verksamhet. Ett sätt att mäta detta är att se på fördelningen av pri- vat anställda inom välfärdstjänster. Källa: SNS, Konkurrensens konsekvenser 2012/13:102 s. 63 f. och SKL, Köp av verksamhet, 2012, s. 16 f. Vad som avses här är inte nödvändigtvis entreprenader i kommunallagens mening. Även bidragsfinansierad verk- samhet, dvs. bidrag till fristående skolor, ingår i begreppet köp av verksamhet. Privata utförare i verksamhet Kommunerna är här indelade i följande kategorier.44 1.Storstadskommuner (, , ) 2.Förortskommuner (av nattbefolkning pendlar) 3.Större kommuner (50 000–200 000 invånare) 4.Pendlingskommuner (av nattbefolkningen pendlar) 5.Glesbygdskommuner (mindre än sju invånare per kvadrat- kilometer) 7.Övriga kommuner över 25 000 invånare 8.Övriga kommuner 12 500–25 000 invånare 9.Övriga kommuner mindre än 12 500 invånare Diagram 4, som avser förhållandena , är ett s.k. box-whisker diagram och visar fem statistiska nivåer: lägsta observation, första kvartilen, medianen (strecket i den gråa rutan), tredje kvartil samt den högsta observationen. Med första kvartil avses den nivå som av kommunerna innefattas i. I tredje kvartil omfattas av kommunerna. Med median avses mittvärdet, dvs. den nivå där av kommunerna antingen ligger högre eller lägre. Strecket utanför den gråa rutan visar de lägsta och högsta observationerna och prickarna visar s.k. outliners, dvs. sådana kommuner som sticker ut kraftigt jämfört med andra Av diagrammet framgår att andelen privat anställda inom väl- färdstjänsterna är störst inom storstadskommuner och förorts- kommuner. Spridningen är stor inom gruppen förortskommuner mellan kommunerna, men medianvärdet är högre än alla andra typer med undantag av storstadskommuner. Minst andel fanns i varuproducerande kommuner och glesbygdskommuner, även om vissa enskilda kommuner avviker genom att ha en stor andel privat anställda i välfärdstjänster. 44 Indelningen motsvarar SKL:s kommungrupperingslista som den såg ut . SKL:s lista är indelad i tio kategorier på ett något annorlunda sätt, bl.a. skiljer SKL på kommuner som ligger i tät- respektive glesbefolkade regioner. Privata utförare i verksamhet 3.4.2Landstingens köp på olika områden När det gäller landstingens köp är det stora skillnader i omfattning mellan olika verksamhetsområden. Anm.: Exklusive läkemedel inom läkemedelsförmånen och politisk verksamhet, exklusive köp från andra landsting. Källor: Kommuner och Landsting, Statistik om hälso- och sjukvården och regional utveckling samt Sektorn i siffror. I landstingen bedrivs en mycket stor andel av verksamheten inom primärvården av privata utförare. En starkt bidragande orsak till detta är att landstingen enligt 5 § HSL är skyldiga att inrätta ett vårdvalssystem. Även inom tandvård finns det en stor andel privata utförare. Inom området regional utveckling sker också mycket köp men till avser detta köp av trafik i och läns landsting.45 Kostnadsmässigt är den helt övervägande delen hälso- och sjukvård, som står för av köpen.46 45SKL, Köp av verksamhet, 2012, s. 37. 46SKL, Köp av verksamhet, 2012, s. 38. Privata utförare i verksamhet Anmärkning: * Exklusive tandvård och politisk verksamhet. Källa: SKL (2011) Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling Av tabellen framgår att landstingens köp av privata utförare är koncentrerade till vissa landsting, främst . köpte 2011 vård från privata företag motsvarande av nettokostnaderna och läns landsting motsvarande . Om inkluderas i genomsnittsberäkningen uppgår den totala Privata utförare i verksamhet andelen köp till , men genomsnittsberäkningen minskar märkbart om exkluderas. 3.5Former för att handla upp offentliga tjänster När kommuner och landsting beslutat att en viss verksamhet inte ska drivas i egen regi utan att uppgiften ska lämnas över till en pri- vat utförare måste de som huvudregel handla upp tjänsten antingen enligt , LUF eller LOV. Därtill kommer lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet som gäller för upphandlande myndigheter när dessa upphandlar militär utrustning, utrustning av känslig karaktär, byggentreprenader, varor och tjänster som hör ihop med detta eller byggentreprenader och tjänster särskilt avsedda för militära syften eller byggentreprenader och tjänster av känslig karaktär. Denna lag kommer inte beröras vidare i detta sammanhang. och bygger på två EU-direktiv.47 reglerar offent- lig upphandling som görs av kommuner, landsting, statliga myn- digheter och många av deras bolag. LUF reglerar sådan upphand- ling som görs av statliga myndigheter, kommuner, landsting m.fl. samt vissa offentlig- och privatägda företag när de bedriver verk- samhet inom vissa i LUF angivna områden. Reglerna är i huvudsak desamma i och . I avsnittet nedan hänvisas endast till relevanta kapitel i . 47 och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.04.2004, s. 114, Celex 32004L0018) och och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.04.2004, s. 1, Celex 32004L0017). Privata utförare i verksamhet En upphandling inleds med en planering av det som ska upphand- las. Efter att planeringen genomförts ska upphandlingens förvän- tade värde beräknas för att jämföras med det s.k. tröskelvärdet. Tröskelvärdena är avgörande för om direktivens bestämmelser är tillämpliga på upphandlingen. Det beräknade förväntade värdet av kontraktet och, beträffande tjänster, kategori av tjänst, avgör vilket kapitel och förfarande som ska tillämpas vid upphandlingen. Är det fråga om en upphandling som beräknas understiga aktuellt tröskelvärde ska bestämmelserna i 15 kap. tillämpas. Tjänster delas in i A- och B-tjänster. Upp- delningen i A- och B-tjänster baseras på att A-tjänsterna anses vara mer lämpade för internationell konkurrens medan B-tjänster ofta är av sådan karaktär att det ansetts svårare att dra nytta av konkurrens från utländska leverantörer. Upphandling av en B-tjänst ska genomföras enligt 15 kap. , oavsett kontraktets värde. Den upphandlande myndigheten ska upprätta ett förfrågnings- underlag. Ett förfrågningsunderlag ska i huvudsak innehålla en beskrivning av det som ska upphandlas och de krav som ställs på det som upphandlas samt hur uppdraget ska utföras under avtalsti- den. Förfrågningsunderlaget ska även innehålla de kommersiella villkor som ska gälla för det tilldelade kontraktet. Vidare ska utvär- deringsgrunden anges (12 kap. 1 § ). Den kan vara antingen det lägsta priset eller det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. En upphandling ska, enligt huvudregeln i 7 kap. 1 § , annonseras för att företag i och andra EU-länder ska kunna konkurrera om upphandlingskontrakt. En anbudsgivare ska få en viss tidsfrist för att komma in med ett anbud eller en ansökan om att få lämna anbud (8 kap. ). Utvärderingen av anbud och anbudsansökan omfattar olika moment. Den ska inledas med att leverantörens lämplighet för att fullgöra kontraktet kontrolleras (10 kap. ). Dessa s.k. kvalita- tiva urvalskriterier är hänförliga till leverantörernas personliga ställning och lämplighet samt förmåga att fullgöra kontraktet. Det handlar om huruvida leverantörerna gjort sig skyldiga till viss brottslighet eller att leverantörerna inte fullgjort sina skyldigheter till det allmänna i olika avseenden. Efter denna prövning ska ställ- ning tas till om leverantörernas ekonomiska och finansiella kapa- citet samt tekniska förmåga och kapacitet är tillräcklig för uppdra- get (11 kap. ). Därefter gör den upphandlande myndigheten Privata utförare i verksamhet en granskning och en utvärdering av inkomna anbud och anbud- sansökningar. Vid anbudsprövningen ska den upphandlande myn- digheten kontrollera om anbuden uppfyller de krav som uppställts i förfrågningsunderlaget. Därefter ska ställning tas till vilka anbud som ska antas med hänsyn till den utvärderingsgrund som angetts i förfrågningsunderlaget. När anbudsutvärderingen genomförts ska den upphandlande myndigheten fatta ett beslut om vilken leverantör och vilket anbud som ska antas i upphandlingen (tilldelningsbeslut). Upplysningar om tilldelningsbeslutet och skälen för det ska sändas till samtliga anbudssökande och anbudsgivare (9 kap. 9 § ). Efter att upp- lysningar lämnats till samtliga deltagande leverantörer följer en period under vilken avtal inte får ingås (avtalsspärr) för att leve- rantörerna ska kunna ta tillvara sin rätt att ansöka om överprövning av tilldelningsbeslutet (16 kap. 1 § ). Först sedan denna frist löpt ut kan upphandlingen avslutas och ett avtal mellan parterna ingås. Pågående förhandlingar och utredningar Det pågår förhandlingar om nya direktiv på upp- handlingsområdet som avses ersätta de som ligger till grund för upphandlingslagstiftningen. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska ge förslag till hur vissa bestämmelser i förslagen bör genomföras i svensk rätt enligt den lydelse direktiven får när de antagits (S 2012:09). Uppdraget ska slutredovisas . Utredningsuppdraget och tidpunkten för redovis- ning av uppdraget kan komma att behöva ändras beroende på de pågående förhandlingarna inom EU. Vad utredningen erfar kommer de nya bestämmelserna att träda i kraft i tidigast . LOV reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrensutsätta kommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd-, vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt LOV är ett alter- nativ till upphandling enligt och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med Privata utförare i verksamhet funktionsnedsättning, hälso- och sjukvårdstjänster48 samt tjänster inom Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet.49 Det är obligatoriskt för landsting att införa valfrihetssystem inom primärvården och obligatoriskt för Arbetsförmedlingen att införa valfrihets- system för etableringslotsar för vissa nyanlända invandrare50. Rent formellt är LOV en form av upphandling, en s.k. tjänstekon- cession.51 Enligt 3 kap. 1 § LOV måste den upphandlande myndighet som vill tillämpa lagen löpande annonsera på en nationell webbplats för valfrihetssystem. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända som leverantörer. Kommuner och landsting ges möjlighet att genom avtal reglera förutsättningarna för valfrihetssystemet. Alla leverantörer som ansökt om att få vara med i ett valfrihetssystem och som uppfyller de fastställda kraven godkänns, varefter kontrakt tecknas. Lagen bygger på att det inte sker någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon upp- fattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. Valfrihetssystem innebär således en etableringsfrihet. Kommunen eller ansvarar enligt 9 kap. 1 § LOV för att brukaren eller patienten får fullödig information om samtliga leverantörer som man kan välja emellan. För personer som inte väljer ska det enligt 9 kap. 2 § LOV finnas ett ickevalsalternativ. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera och utvärdera effekterna av införandet av LOV på socialtjänstom- rådet (S 2012:08). Utredaren ska bl.a. överväga för- och nackdelar med att införa en obligatorisk lagstiftning om valfrihetssystem på socialtjänstområdet. Uppdraget ska redovisas . 48I 1 § LOV anges bl.a. följande. Denna lag gäller när en upphandlande myndighet beslutat att tillämpa valfrihetssystem vad gäller tjänster inom hälsovård och socialtjänster, som är upptagna som B-tjänster i kategori 25 i bilaga 3 till lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling. Lagen gäller dock inte tjänster som omfattas av CPV-kod 85311300-5 (barn- och ungdomsomsorg) enligt och rådets förordning EEG nr 2195/2002 av om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling. 49Se lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. 50Se lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2008/09:29 s. 101. Privata utförare i verksamhet 3.6Uppföljning och kontroll av privata utförare 3.6.1Kommunernas och landstingens skyldighet att följa upp Kännetecknande för privata utförare är att en kommun eller ett landsting anlitar en extern producent för en viss uppgift som annars skulle ha utförts i egen regi. Kommunen eller har kvar huvudmannaskapet och har därigenom också kvar det övergripande ansvaret för verksamheten och ska se till att den anlitade privata utföraren uppfyller de bestämmelser som gäller för verksamheten. Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en angelägenhet till en privat utförare ska fullmäktige, enligt 3 kap. 19 § KL, se till att kommunen respektive tillförsäkras en möjlighet att kontrollera och följa upp verksam- heten. Detta är en nödvändig förutsättning för att nämnderna ska kunna leva upp till sitt verksamhetsansvar. Nämndernas ansvar för uppföljning och kontroll framgår av 6 kap. 7 § KL. Enligt bestämmelsen ska nämnderna var och en inom sitt område se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller för verksamheten. De ska också se till att den interna kontrollen är tillräcklig samt att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfredsställande sätt.