sou · H1B315 · 2013-03-12 00:00:00 — För läkarexamen ska studenten då visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för behörighet som läkare. Detta innebär att strukturen med allmäntjänstgöring (AT) efter exa- men upphör, men att ansvar för kvalitetssäkring och examina- tion tydliggörs. Har du/din organisation några synpunkter/ reflektioner kring ett sådant förslag? 5.Ett annat scenario är att de förändringar som utredningsdirek- tiven föreskriver genomförs utan större förändringar i utbild- ningens struktur – dvs. att AT-tjänstgöringen huvudsakligen behålls, men att åtgärder vidtas för att säkerställa hög kvalitet. Vilka förbättringar, inom nuvarande ordning för läkarut- bildningen fram till legitimation, bedömer du och/ eller din organisation, i så fall vara särskilt angelägna? 6.Utöver ovanstående 2 möjligheter, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för grundutbildningen, som du och/ eller din organisation ni anser att utredaren bör överväga? 7.I direktiven framhålls också att forskningsanknytningen i grund- utbildningen för läkare bör stärkas. Kommentera kortfattat hur du och/ eller din organisation ser på detta. 8.Övriga kommentarer, synpunkter? Namn på min organisation: Skicka svar, synpunkter och förslag till utred- ningens e-postadress: Tack på förhand för ditt bidrag! Till företrädare för studentorganisationerna2 En förändrad läkarutbildning – inbjudan att lämna synpunkter och förslag vänder sig till fler olika intressent- grupper för att få förslag och synpunkter. Viktiga frågor för utred- ningen är såväl den verksamhetsförlagda utbildningen som allmän- tjänstgöringen (AT). Syftet med nedanstående frågor är att få en bild av vad ni, uti- från ert perspektiv, uppfattar som möjligheter och utmaningar med en förändrad läkarutbildning. Utredningen önskar också få kon- kreta förslag på områden där förbättringar är angelägna. Vi hoppas ni har möjlighet att bidra med era synpunkter och förslag . Frågorna är öppna och vi ser gärna kortfattade svar. Direktiven, examensbeskrivningen för läkarexa- men, målen för AT och annat relevant material kan nås via utred- ningens nätplats: a)En tänkbar förändring som utredaren överväger är en samlad läkarutbildning fram till läkarexamen som är och inklu- derar längre sammanhängande perioder av verksamhetsförlagd utbildning. För läkarexamen ska studenten då visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för behörighet som läkare. Detta innebär att strukturen med allmäntjänstgöring (AT) efter exa- men upphör. Utifrån ert perspektiv, beskriv eventuella över- gripande konsekvenser, utmaningar och möjligheter med en sådan förändring. b)I direktiven anges även att utredningen ska utreda om delar av utbildningen kan utformas som en anställning i sjukvården. Kommentera gärna en sådan modell. c)Ett annat scenario är att de förändringar som utredningsdirek- tiven föreskriver genomförs utan större förändringar i utbild- ningens struktur – dvs. att AT behålls men att åtgärder vidtas för att säkerställa hög kvalitet. 2 U2011:10/2012/13 nuvarande ordning för läkarutbildningen fram till legitimation bedömer ni vara mest angelägna? d)Utöver ovanstående, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för utbildningen fram till legiti- mation som ni anser att utredaren bör överväga? e)På vilka sätt kan man säkerställa att utbildningen ligger i linje med hälso- och sjukvårdens framtida behov? f)På vilket sätt skulle de nuvarande examensmålen för läkar- utbildningen kunna förbättras? g)Beskriv gärna några goda exempel på hur den kliniska under- visningen planeras, struktureras, examineras och kvalitetssäkras. h)På vilket sätt skulle de nuvarande målen för AT kunna för- bättras? i)Beskriv gärna några goda exempel på hur utbildningsmoment och handledning under AT struktureras och kvalitetssäkras. j)Vilka förbättringar ni skulle vilja se inom vården när det gäller utveckling mot en mer uttalad lärandemiljö? Vi ser gärna att ni, utöver frågorna ovan, kommenterar andra områden där utredaren enligt direktiven ska lämna förslag till för- bättringar (t.ex. hur forskningsanknytningen i utbildningen kan stärkas ytterligare). Skicka era synpunkter och förslag till utredningens e-post- adress: Tack på förhand för ert bidrag! Medicine studerandes förbund (MSF) Ordförandekonventet för medicine studerande i (OMSiS) () yngre läkares förening (SYLF) Frågor till AT-studierektorerna – inbjudan att lämna synpunkter och förslag3 Ett övergripande syfte med är föreslå förändringar som bättre motsvarar vårdens behov. Direktiven för utredningen och relevant bakgrundsmaterial kan nås via utredning- ens webbplats: vänder sig till fler olika intressent- grupper för att få förslag och synpunkter. Viktiga frågor för utred- ningen är såväl den verksamhetsförlagda utbildningen som AT- tjänstgöringen. En särskilt central grupp i detta sammanhang är AT-studierektorerna . Syftet med nedanstående frågor är att få en bild av vad ni utifrån ert perspektiv som studierektorer uppfattar som möjligheter och utmaningar med förändringar i grundutbildningen för läkare. Vi behöver också få konkreta förslag på områden där förbättringar är angelägna. Vi hoppas på ditt svar . Frågorna är öppna och vi ser gärna kortfattade svar. 9.En tänkbar förändring som utredaren överväger är en samlad läkarutbildning fram till läkarexamen som är och inklude- rar längre sammanhängande perioder av verksamhetsförlagd utbildning. För läkarexamen ska studenten då visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för behörighet som läkare. Detta innebär att strukturen med allmäntjänstgöring (AT) efter exa- men upphör. Utifrån ett undervisnings- handledarperspektiv – beskriv eventuella övergripande konsekvenser, utmaningar och möjligheter med en sådan förändring. 10.I direktiven anges även att utredningen ska utreda om delar av utbildningen kan utformas som en anställning i sjukvården. Kommentera gärna en sådan modell. 11.Ett annat scenario är att de förändringar som utrednings- direktiven föreskriver genomförs utan större förändringar i utbildningens struktur – dvs. att AT behålls men att åtgärder vidtas för att säkerställa hög kvalitet. 3 U2011:10/2013/8 nuvarande ordning för läkarutbildningen fram till legitimation bedömer du/ni vara särskilt angelägna? 12.Utöver ovanstående, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för grundutbildningen som ni anser att utredaren bör överväga? 13.På vilka sätt kan man säkerställa att utbildningen ligger i linje med hälso- och sjukvårdens framtida behov? 14.På vilket sätt skulle de nuvarande examensmålen för läkarutbild- ningen kunna förbättras? (se de nuvarande målen i Högskole- förordningen på utredningens webbplats) 15.Beskriv gärna några goda exempel på hur den kliniska under- visningen under AT-utbildningen planeras, struktureras och kvalitetssäkras. 16.På vilket sätt skulle de nuvarande målen för AT kunna förbätt- ras? ( de nuvarande målen och föreskrift etc. finns på webb- platsen) 17.Hur ser du på din uppgift som ansvarig för läkarstudenternas kliniknära undervisning fram till legitimation? Vilka är dina, enligt din bedömning, mest centrala uppgifter. 18.Beskriv kortfattat hur du ser din roll som studierektor/ handledare i din sjukvårdsorganisation (stöd fån arbetsgivare, fördelar, nackdelar, utmaningar, etc.). 19.Kommentera kortfattat hur vilka förbättringar du skulle vilja se i din verksamhet/organisation när det gäller utveckling mot en uttalad lärandemiljö. Vi ser gärna att ni utöver frågorna ovan kommenterar andra områ- den där utredaren enligt direktiven ska lämna förslag till förbätt- ringar (t.ex. hur forskningsanknytningen i utbildningen kan stärkas ytterligare). Skicka era eventuella synpunkter och förslag till utredningens e-postadress: Tack på förhand för ditt bidrag! Till nätverk för forsknings och utvecklingsansvariga4 Frågor till FoU-ansvariga i landstingen om framtidens läkarutbildning Ett övergripande syfte med är föreslå förändringar som bättre motsvarar vårdens behov. Direktiven för utredningen och relevant bakgrundsmaterial kan nås via utredningens webbplats: vänder sig till fler olika intressent- grupper för att få förslag och synpunkter. Viktiga frågor för utred- ningen är såväl den verksamhetsförlagda utbildningen som AT- tjänstgöringen, liksom hur forskningsanknytningen i den framtida utbildningen kan stärkas. Syftet med nedanstående frågor är att få en bild av vad du/ni – utifrån ett forsknings- och utvecklingsperspektiv – uppfattar som möjligheter och utmaningar med förändringar i grundutbildningen för läkare. Vi behöver också få konkreta förslag på områden där förbättringar är angelägna. Vi hoppas på ditt svar . Frågorna är öppna och vi ser gärna kortfattade svar. Om du/ni bedömer att någon eller några av frågorna inte är relevanta för er, så lämna bara frågan obesvarad. Ditt namn och/ eller grupp/ verksamhet som besvarat frågorna: 1.En tänkbar förändring som utredaren överväger är en samlad läkarutbildning fram till läkarexamen som är och inklude- rar längre sammanhängande perioder av verksamhetsförlagd utbildning. För läkarexamen ska studenten då visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för behörighet som läkare. Detta innebär att strukturen med allmäntjänstgöring (AT) efter exa- men upphör. Utifrån ett forsknings- och utvecklingsperspektiv- 4 U2011:10/2013/9 beskriv eventuella övergripande konsekvenser, utmaningar och möjligheter med en sådan förändring. 2.Ett annat scenario är att de förändringar som utrednings- direktiven föreskriver genomförs utan större förändringar i utbildningens struktur – dvs. att AT behålls men att åtgärder vidtas för att säkerställa hög kvalitet. Vilka förbättringar inom nuvarande ordning för läkarutbildningen fram till legitimation bedömer du/ni vara särskilt angelägna? 3.Utöver ovanstående, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för grundutbildningen som du/ ni anser att utredaren bör överväga? 4.Hur ser kopplingen mellan forskning-och utvecklingsrelaterade aspekter och läkarnas utbildning fram till legitimation (inklusive AT- tjänstgöringen) ut ? (t.ex. avseende handledar-kompe- tens, självständiga arbeten etc.) Beskriv kortfattat. 5.I direktiven ges anvisningar om att utredningen ska ge förslag kring hur forskningsanknytningen i läkarnas grundutbildning kan stärkas. Utredaren överväger att föreslå att en förändrad utbildning ska innehålla två självständiga arbeten; ett under första hälften av utbildningen (cirka 15 hp), och den andra under senare delen (cirka 30 hp ). Syftet är just att stärka de vetenskapliga aspekterna. Kommentera gärna detta. Problem, möjligheter, utmaningar? 6.För att stärka forskningsanknytningen behövs sannolikt en rad andra åtgärder. Vilka utvecklingsbehov finns i verksamheterna avseende detta? Enligt din bedömning – vilka förbättringar behöver genomföras på lokal- respektive regional nivå? 7.På vilka sätt kan man säkerställa att utbildningen ligger i linje med hälso- och sjukvårdens framtida behov? 8.Hur skulle de nuvarande examensmålen för läkarutbildningen kunna förbättras? (se de nuvarande målen i Högskole-förord- ningen på utredningens webbplats, under rubriken bakgrunds- material). 9.Beskriv gärna några goda exempel på områden där det finns en väletablerad koppling/ samverkan kring forsknings-relaterade frågor och läkarnas utbildning fram till legitimation. 10.Hur ser du på din roll som ansvarig för/engagerad i FoU-relate- rade frågor, och kopplingen till grundutbildningen för läkare (fram till legitimation)? Vilka är, i detta avseende, dina mest centrala uppgifter? 11.Kommentera kortfattat hur vilka förbättringar du skulle vilja se i din verksamhet när det gäller utveckling mot en mer uttalad lärandemiljö. 12.Övriga kommentarer, synpunkter? Uppge i ditt svar till oss gärna namn, men särskilt inom vilket område du är verksam, och om ni ev. är flera personer som bidragit till svar och kommentarer. Återkom till utred- ningens e-postadress: Tack på förhand för ditt bidrag! Förändringar i grundutbildningen för läkare – konsekvenser för sjukvårdshuvudmännen Mot bakgrund av den muntliga presentationen vid nätverksträffen , önskar ta del av kommentarer, synpunkter och reflektioner på några övergripande frågeställningar som rör förändringar i utbildningen för läkare. Frågeställningarna togs kortfattat upp på mötet och återges nedan: En tänkbar förändring som utredaren överväger är att AT- tjänstgöringen skulle utgå i sin nuvarande form, och istället uppgå i en samlad grundutbildning . Den praktiska tjänstgöringen, som tidigare låg under AT:n skulle i så fall ersättas av t.ex. tre tyngre block med utbildning förlagd på olika vårdenheter: t.ex. 20 hp relativt tidigt i utbildningen, samt 2 tyngre block (2 x 20 hp) under senare delen av utbildningen (se det utkast på skiss som pre- senterades på nätverksmötet). Utöver dessa koncentrerade peri- oder är tanken att praktisk tjänstgöring liksom tidigare finns genomgående i hela utbildningen. 1.Utifrån ett sjukvårdshuvudmannaperspektiv- beskriv tänkbara övergripande konsekvenser, utmaningar respektive möjligheter för en sådan förändring vad gäller ekonomiska faktorer, möjlig- heter till kliniska placeringar etc. 2.I direktiven för utredningen föreslås att utredningen ska utreda om den kliniska placeringen skulle kunna utformas som en tjänst. Kommentera gärna särskilt en sådan modell, hur det skulle vara möjligt, på vilket sätt osv. 3.Ett annat scenario är att de förändringar som utredningsdirekti- ven föreskriver, genomförs utan större förändringar i grundut- bildningens struktur och upplägg- dvs. AT-tjänstgöringen behålls inom nuvarande ordning. 4.Vilka förbättringar inom nuvarande ordning för Läkarutbild- ningen bedömer ni/du -utifrån sjukvårdshuvudmansperspektivet – vara angelägna? 5 U2011:10/2013/7 5.Förutom dessa två alternativ som utredaren överväger, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för grundutbildningen som ni/du anser att utre- daren bör överväga? Vi tar också gärna emot övriga och synpunkter som rör uppdraget. Vi välkomnar särskilt synpunkter som rör den praktiska utform- ningen av utbildningen. En sammanställning av era reflektioner och synpunkter kring uppdraget önskas till sekretariatet senaste . E- posta dem gärna till: eller sänd dem med vanlig post till /Tack på förhand, utredningssekreteriatet. En förändrad läkarutbildning – inför utredningens besök Syftet med lärosätesbesöket är dels att dels att presentera utgångs- punkterna för läkarutbildningsutredningen och samtala kring utmaningar och möjligheter med en förändrad utbildning ur ett lärosätesperpektiv, dels att få en översiktlig bild av de olika läkar- programmen som de ser ut . Utredaren kommer att inleda diskusinerna med en kort presentation av sina tankar kring utredningsuppdraget. Följande frågor kan tjäna som utgångspunkt för diskussionen: -På vilket sätt har läkarutbildningen vid ert lärosäte förändrats sedan senaste utvärdering genomfördes och hur ser den ut ? -Vilka förändringar planeras men har ännu inte implementerats? -På vilket sätt säkerställs att utvecklingen av utbildningen ligger i linje med hälso- och sjukvårdens framtida behov? Beskriv vilka strategier och samverkansformer som finns för samråd med sjukvårdshuvudmännen. -Beskriv några goda exempel på hur den kliniska undervis- ningen planeras, struktureras, examineras och kvalitetssäkras. -En tänkbar förändring som utredaren överväger är en samlad läkarutbildning fram till läkarexamen som är och inklude- rar längre sammanhängande perioder av verksamhetsförlagd utbildning. För läkarexamen ska studenten då visa sådan kun- skap och förmåga som krävs för behörighet som läkare. Detta innebär att strukturen med allmäntjänstgöring (AT) efter exa- men upphör. Utifrån ert perspektiv, beskriv eventuella övergri- pande konsekvenser, utmaningar och möjligheter med en sådan förändring vad gäller ekonomiska faktorer, tillgång till kliniska placeringar etc. 6 U2011:10/2013/6 -I direktiven för utredningen föreslås även att utredningen ska utreda om delar av utbildningen skulle kunna utformas som en anställning i sjukvården. Kommentera gärna en sådan modell. -Ett annat scenario är att de förändringar som utrednings- direktiven föreskriver genomförs utan större förändringar i utbildningens struktur – dvs. att AT behålls men att åtgärder vidtas för att säkerställa hög kvalitet. Vilka förbättringar inom nuvarande ordning för läkarutbildningen fram till legitimation bedömer ni vara mest angelägna? -Utöver ovanstående, finns det ytterligare alternativ när det gäller upplägg och struktur för grundutbildningen som ni anser att utredaren bör överväga? Skriftligt underlag till utredningen Senast efter mötet ber vi er att lämna ett kortfattat skriftligt underlag till utredningen. Detta ska innehålla en lägesbe- skrivning av ert läkarprogram. Vi ser gärna att ni även kommenterar de övriga diskussionsfrå- gorna ovan och andra områden där utredaren enligt direktiven ska lämna förslag till förbättringar (t.ex. hur forskningsanknytningen kan stärkas ytterligare, examensbeskrivningen). Er lägesbeskrivning av utbildningen ska struktureras utifrån rubrikerna för de teman som tjänade som utgångspunkt vid Hög- skoleverkets utvärdering (, Rapport 2007:23 R, Del 1: Den nationella bilden). 1.Beslutsprocess och ekonomisk styrning 2.Vilja och förmåga till kvalitetsarbete 4.Utbildningens innehåll och struktur 5.Kvalitet i den kliniska utbildningen 6.Förutsättningar för pedagogisk utveckling Teman med vidhängande kriterier finns närmare beskrivna i ovan nämnda rapport sidorna 69–71. Utredningen tar gärna emot bilagor i form av t.ex. organisationsschema, kvalitetsplan, utbildningsplan och terminsöversikt. Inför mötet ser vi gärna att de personer som deltar har tagit del av utredningens direktiv. Direktiven samt utvärde- ringsrapport och annat relevant material kan nås via utredningens nätplats: Kopia: Likalydande till samtliga lärosäten med tillstånd att utfärda läkarexamen Krav för behörighet i några länder inom EU/EES I detta avsnitt ges en beskrivning av kraven för behörighet i några EU/EES-länder. Urvalet är delvis gjort med utgångspunkt i att många studenter från bedriver läkarstudier i landet eller för att förändringar i kraven för behörighet planeras, eller genomförts.1 finns i krav på praktisk tjänstgöring efter avlagd läkarexamen för att självständigt få utöva läkaryrket. ersattes den 18 månader långa turnusutdannelsen med en 12 månader lång klinisk basisutdannelse. Efter en sexårig läkarutbildning ges en begränsad rätt att utöva yrket. Först efter genomförd praktisk tjänstgöring ges rätt att självständigt utöva yrket (Autorisation som læge, tilladelse till selvsændigt virke som læge), vilket motsvarar svensk legitimation. Specialiseringstjänstgöring får påbörjas först efter erhållande av rätt att självständigt utöva läkaryrket. Antalet platser för klinik basutbildning är dimensionerad efter antal läkarstuderande i . Personer med läkarexamen från andra länder deltar inte i fördelningen till den kliniska basutbild- ningen. Läkare som efter utbildning i annat EU/EES-land erhållit full behörighet i utbildningslandet erhåller efter ansökan rätt att självständigt utöva läkaryrket i . Sökande med utbildning från ett annat EU/EES-land där praktisk tjänstgöring utgör krav för full behörighet har möjlighet att söka ett obesatt basisblock och kan efter fullgjord tjänstgöring erhålla rätt att självständigt utöva yrket i . 1 För mer information se , , , , , /12 hade 571 studenter från studiemedel för studier till läkare i . I ställdes krav praktisk tjänstgöring (orienteringsår) efter avlagd läkarexamen, före läkar- legitimation. Denna ordning avskaffades i och med med- lemskap i EG 1995 och anpassningen till föregångare till yrkeskva- lifikationsdirektivet. Fram till fick en student efter läkarutbildning legitimation som läkare under någon annans ledning och tillsyn, men kunde inte självständigt utöva läkaryrket. vägledd tjänstgöring (tjänstgöring under handledning), varav praktik från grundutbildningen kunde tillgodoräknas, och efter erhållande av kompetensbevis som allmänpraktiserande läkare, fick läkaren rätt att självständigt utöva yrket. ändrades den finska lagstiftningen och dubbel- legitimeringen av läkare slopades. Efter lagändringen får alla läkare efter läkarexamen s.k. full legitimation, dvs. rätt att självständigt utöva yrket. ingår praktisk tjänstgöring som amanuens. En självständig yrkesutövare som börjar tillhandahålla tjänster ska lämna in en skriftlig anmälan till regionsförvaltningsverket innan verksamheten inleds. Anmälan ska innehålla en utredning om yrkesutövarens praktiska erfarenhet som läkare. Tilläggsutbildningen inom primärvården har bevarats till sitt innehåll, men namnet har ändrats till särskild allmänläkarut- bildning. På basis av särskild allmänläkarutbildning ges inte längre någon separat legitimation, men uppgiften om avlagd särskild all- mänläkarutbildning registrerats i Valviras register (). fanns i krav på praktisk tjänstgöring, turnus, efter avlagd läkarexamen för att självständigt få utöva läkaryrket. ändrades systemet och turnus som krav för legiti- mation avskaffades. Legitimation ges nu läkarutbild- ning. Turnustjänstgöring bibehålls dock, men läggs efter legitimation och utgör första obligatoriska moment i specia- listutbildningen. Det är inte beslutat huruvida specialistutbild- ningen kommer att förkortas. Övergångsbestämmelser kommer att införas, bland annat för de studenter som påbörjat studier i så att de ska kunna slutföra sina studier. De första turnustjänsterna enligt det nya systemet kommer att påbörjas . I har tidigare funnits krav på praktisk tjänstgöring efter läkarexamen för att självständigt få utöva läkaryrket. Kravet avskaf- fades dock genom en lagändring som trädde i kraft /2013. De studenter som påbörjade läkarutbildningen före ska efter en sexårig läkarutbildning fullgöra 13 månaders praktisk tjänstgöring och därefter genomgå stats- examen för att erhålla självständig rätt att utöva yrket. Den praktiska tjänstgöringen kan antigen fullgöras i eller utom- lands och därefter erkännas i . Studenter som påbörjat läkar- utbildningen efter ska fullgöra en sexårig läkarutbildning och genomgå statsexamen. Utbildningens två sista terminer utgörs av praktik. /12 hade 982 studenter från studiemedel för läkarstudier i . För att få utöva läkaryrket i krävs dels en registre- ring, dels en license to practise. Tillfällig registrering med rätt att utöva yrket ges efter en en femårig läkarutbildning eller efter en fyraårig graduate entry utbildning. För att få full behörighet, full registration, krävs praktisk tjänstgöring som utgör första delen i ett tvåårigt introduktionsprogram, Foundation Program. av introduktionsprogrammet står yrkesut- övare under fortsatt övervakning. Läkare utbildade i annat EU/EES-land som inte genomgått praktisk tjänstgöring i utbild- ningslandet måste fullgöra introduktionsprogrammets första år för att få rätt att självständigt utöva yrket i . I finns inget krav på praktisk tjänstgöring efter examen för att självständigt få utöva läkaryrket. Läkarutbildningen är sexårig. Nyutexaminerade läkare kan direkt påbörja specialiseringstjänst- . /12 hade 289 studenter från studiemedel för läkarstudier i . 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet