sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — För att rädda förtroendet för systemet gick staten till slut in och garant- erade bankernas förpliktelser genom en särskilt myndighet, , populärt kallad för Bankakuten.24 Det makroekonomiska förloppet är beskrivet i flera utredningar och analyser, men frågan om i vilken utsträckning avregleringarna på kredit- och valutamarknaderna och bankernas agerande åren där- efter föranledde den djupa krisen är fortfarande omdebatterad. Ökad konkurrens och avregleringar präglade utvecklingen i många länder vid den aktuella tiden, men vid en internationell jämförelse är det framför allt bankkriserna i , och som sticker ut vad gäller omfattning och verkningar.25 Hushållens skuldsättning ökade kraftigt mellan vilket ledde till diskussioner om skuldsättningens effekter. Även om skuldsättningstakten minskade efter 1989 fanns fort- farande ett stort antal hushåll med stora betalningssvårigheter. Beräkningar från visade att det i fanns över 200 000 hushåll med större problem än de kunde klara.26 Situationen förvärrades dessutom under den ekonomiska krisen . Det utbredda problemet med över- skuldsättning ledde slutligen till att skuldsaneringslagen tillkom . Skuldsaneringslagens huvudsakliga syfte var att verka rehab- iliterande genom att ge svårt skuldsatta hjälp med att lösa sina eko- nomiska problem.27 Trots den nya lagstiftningen var det många som inte lyckades komma ur sina problem. finns det drygt 95 000 personer som har skulder hos som är gamla.28 24Hedenborg och Morell (2006), kapitel 12. 25Hedenborg och Morell (2006), kapitel 12. 1991/92:83. 28Se statistiken i kapitel 2 Överskuldsättning i . Konsumtion och krediter. genomled två stora finansiella kriser – IT- kraschen och finanskrisen . Den senaste krisen ledde bland annat till att den globala regleringsstandarden III togs fram. Regelverket ställer krav på banker gällande kapital och likviditet, vilket ska försvåra uppkomsten av finansiella bubblor och på så sätt minska stora konjunktursvängningar. Regel- verket ställer bland annat krav på höjda likviditets- och kapital- buffertar. Kapitalkravet reglerar hur mycket av inlåningen som måste behållas som kapital i banken och hur stor andel som kan lånas ut. Ny teknik innebar även att nya kreditmöjligheter började erbjudas på marknaden. inleddes en omfattande kredit- expansion, främst med fokus på upplåning för bostadsändamål via banker och kreditinstitut. Utbudet av konsumtionslån ökade också. Bland annat introdu- cerades ökade möjligheter till fakturahandel vid internetköp och till delbetalning vid köp av konsumtionsvaror. etablerades det första snabblåneföretaget i . Det följdes snabbt av flera andra. Dessa företag erbjuder lättillgängliga krediter som snabbt blev populära bland hushåll med små marginaler. Snabblån som kredit- form träffades av en rad undantag i konsumentkreditlagen . Antalet ärenden hos rörande snabblån ökade hastigt. I samband med ett nytt EU-direktiv om konsument- krediter togs en ny lag fram. trädde den nya konsumentkreditlagen (2010:1846) i kraft. De största förändring- arna i den nya lagen var skärpta krav på att tillhandahålla information och på kreditprövning. Den skärpta lagen gäller även för snabblån.29 Svensk konsumtionshistoria till nutid producerade hushållen själva det mesta som de konsumerade. Det var först mot slutet av århundradet som mark- nadsintegrationen ökade, vilket innebar att allt flera varor istället började utbytas på marknader. ökade också utbudet av kolonialvaror. Priset på socker och kaffe sjönk, och sär- skilt sockret började nu göra inträde i de svenska hushållen. 29 (2008a). Konsumtion och krediter. hade haft en så kallad överflödslagstiftning som reglerade både hur mycket och vilka typer av varor hushållen fick konsumera. Syftet var att behålla den rådande samhällsordningen – bönder skulle konsumera som bönder och borgare som borgare – men också att hindra import och användning av vissa typer av lyx- produkter som ansågs onödiga. De som konsumerade lyxvaror som importerats från utlandet fördömdes dels för att de inte bidrog till det svenska välståndet, dels för att det ansågs vara omoraliskt att underkasta sig sina begär. I och med upplysningstiden hade flera andra länder i börjat se lyxkonsumtion som en positiv eko- nomisk drivkraft, något som aldrig fick något egentligt genomslag i . Ett exempel på detta är den Svenska Nationella Kläde- dräkten som försökte införa för att förhindra lyx- konsumtion. Syftet bakom dräkten var att svenskar inte skulle ta efter det exklusiva europeiska modet utan hålla sig till en måttlig klädstil. Dräkten fick genomslag och bars rätt allmänt av över- och medelklassen. Överflödslagstiftningen togs bort , men kritiken mot en överdriven konsumtion levde kvar i det svenska samhället.30 hade genomgått en revolution- erande omvandling från jordbrukssamhälle till industrisamhälle och städernas befolkning ökade kraftigt. I och med industrialiseringen ökade också människornas inkomster och fick en stor medel- klass. De ökade inkomsterna ändrade hushållens konsumtions- mönster. utgjorde livsmedel nästan hälften av hushållens konsumtion. Efter 1930-talet minskade denna andel hastigt och var andelen av hushållens totala konsumtion.31 Under det tidiga folkhemsbygget hade konsumtionskontrollen övergått i en uppfostringstanke. Tydliga moraliska drag fanns i synen på konsumtion och konsumenten skulle vara förfinad och handla rationellt och inte efter sina begär. Konsumtionsupplysning och hushållsbudget skulle lära konsumenten att hushålla med sina resurser. Den tecknade serien Spara och Slösa som 1926 började publiceras i tidningen är ett exempel på tidens ideal.32 I och med att medelklassen växte och massproduktionen av både kläder och livsmedel ökade började konsumtion ta en allt 30Hedenborg och Morell (2006), kapitel 10. 31Konsumtionsstatistiken är baserade på norsk statistik och uppskattas av för- fattarna (i Hedenborg och Morell (2006)) vara aktuella även för . Sifforna kommer från SCB (HUT). 32Hedenborg och Morell (2006), kapitel 10. Konsumtion och krediter. större plats i människors vardag. Fabrikssydda kläder innebar att antalet klädesplagg per person ökade kraftigt och konsumtion blev allt viktigare som en markör av livsstil och personlighet. Detta ändrade också den moraliska synen på konsumenten. Att kon- sumera började ses som nödvändigt för att bidra till den svenska ekonomins utveckling. med hög inflation under 1970 och 1980-talet blev det dessutom mer gynnsamt att låna för konsumtion istället för att spara, något som ytterligare späddes på av möjligheten för låntagare att göra skatteavdrag.33 har konsumtionssamhället befästs ytterligare och kreditgivningen har blivit mer generös. Med hjälp av krediter går det att konsumera när behoven uppstår, istället för att spara i förväg. En naturlig effekt av en generös kreditgivning är dock att risken ökar för att en individ konsumerar över sina tillgångar och fastnar i överskuldsättning. Varför lånar hushåll pengar? Varför väntar de inte att skaffa efter- frågade varor och tjänster till dess att de kan betala med redan intjänade medel? Hushållens inkomster varierar kraftigt över livscykeln. Att full- ständigt anpassa sin konsumtion till aktuell inkomst skulle leda till kraftiga konsumtionssvängningar. Bruket av krediter antas alltså framför allt ha en rationell grund. Genom att skuldsätta sig kan enskilda hushåll anpassa sin konsumtion över tiden och konsumera när behoven uppstår.34 För inköp av dyra produkter, som hus, är detta en självklarhet. Men man kan också finna det fördelaktigt att låna till mer kort- siktig konsumtion som elektronik och kläder. Unga har exempelvis ofta låga eller inga löneinkomster utan måste istället finansiera, åtminstone delar av, sin konsumtion med hjälp av lån, till exempel studielån. Att ta lån innebär dock en risk att bli överskuldsatt, särskilt om individens inkomster tryter eller hon saknar förmögenhet. Kopplingen mellan konsumtion och lån innebär att det är viktigt att försöka förstå drivkrafterna bakom hushållens konsumtion. 33Hedenborg och Morell (2006), kapitel 10. 34Konjunkturinstitutet (2013). Konsumtion och krediter. Den polsk-brittiske sociologen menar att de rika länderna gått från att ha varit produktionssamhällen till att bli konsumtionssamhällen. Människan har förvisso alltid konsumerat i någon mening, men det är först i modern tid som konsumtionen definierar vilka vi är.35 Människor, speciellt i överflödssamhällen som det svenska, kon- sumerar exempelvis inte enbart för att tillfredsställa konkreta behov utan också för att upprätthålla sin sociala position. Det kan handla om att försöka vara som andra, så kallad social emulering, eller att försöka vara unik och annorlunda, så kallad social distinktion.36 menar vidare att konsumtion blivit så viktigt för vår identitet att det är ett socialt misslyckande att inte kunna tillfreds- ställa sina behov, helst omedelbart.37 Nedan följer en genomgång av olika konsumtionsteorier i syfte att bättre förstå hushållens konsumtions- och lånebeteende. Varför, vad, när och hur konsumerar människor? Trots kon- sumtionens självklara plats i människans vardag dröjde det länge innan filosofer och tänkare började intressera sig för konsumtion som ämne. Enligt Trentmann förekommer knappt begreppet konsumtion i något av de kända verken under 1700-talet.38 Trots att ovanstående frågeställningar ställdes implicit redan av , fanns det 1910, i den elfte upplagan av , enbart en kort notis om konsumtion där den definierades som antingen en nationalekonomisk term som beskrev förstörande av nyttigheter eller som slöseri i fysisk mening.39 Konsumtion har alltid varit en självklar del av människans dag- liga liv. Att konsumera innebär att använda saker och få dem att tillfredsställa behov. Men formen för konsumtionen och hur den påverkar och påverkas av vilka vi är har utvecklats över tiden.40 I jägarsamhällena var konsumtion och produktion tätt samman- kopplade. Människor levde i hög utsträckning från hand till mun. 35Bauman (2005). 36Ekström och (2010). 37Bauman (2005). 38Trentmann (2006) i Brewer & Trentmann (red). 39Bauman (2007). 40Se (2005) samt (2007). Konsumtion och krediter. När människan gick till att bli jordbrukare började produktion och konsumtion att särskiljas. Fasta bosättningar gjorde det möjligt att lagra och planera sin konsumtion. Industrialismen ökade i sin tur kraftigt tillgången på konsumtionsvaror, men det var ändå produktionen som stod i centrum för tillvaron och som definierade människors roll i samhället. Individen fokuserade fort- farande på trygghet. De varor som ansågs ge status var solida och varans värde ansågs stiga med graden av beständighet, som exempelvis diamanter och fastigheter.41 Enligt uppstod det moderna konsumtionssamhället, där konsumtionen är inriktad på att tillfredsställa ständigt ökande begär, först . Konsumtionsvarorna ger omedelbar njutning snarare än en långsiktig säkerhet. Till skillnad från major- iteten av tidigare samhällsstrukturer, där lyckan utlovats i efterlivet, erbjuds konsumenterna i konsumtionssamhället ögonblicklig lycka. Det moderna samhället förutsätter dock, enligt , att denna lycka ska vara kortvarig, och att icke-tillfredställelsen är ett kon- stant tillstånd. Inte heller statusvarorna behöver vara beständiga.42 Ett tecken på att det tog tid innan konsumtion ansågs betydelse- fullt för att förstå samhället är att det första kända teoretiska verket som hade konsumtion som sitt primära fokus skrevs av sociologen först . Veblen beskriver ett samhälle där människor inte bara konsumerar för att tillfredsställa sina nödvändiga behov utan för att signalera status och klasstill- hörighet. Till en början demonstrerade den övre klassen sin position genom att avstå från produktivt arbete. Genom att lära sig flera språk, spela instrument, vara bra på kricket och uppvisa vett och etikett kunde överklassen bevisa att den inte ägnade sin tid åt att arbeta utan hade tid över till improduktiva sysslor. Att kon- sumera dyrbara varor var ett tecken på att det fanns ett överflöd av tid och pengar. Veblen observerade att i det moderna samhället, där gränserna mellan de olika samhällsklasserna blivit vagare, accepteras överklassens beteende som norm av de andra klasserna. Även låg- och medelinkomsthushåll kommer att sträva efter att efterlikna de rikare hushållen och försöka konsumera som de.43 Inom nationalekonomin var huvuduppfattningen dock länge att individers preferenser var oberoende av andras preferenser, varför konsumtion inte kopplades samman med status. 41Bauman (2005). 42Bauman (2005). 43Veblen (1899). Konsumtion och krediter. ekonomerna började inte ta in Veblens tankar om status förrän . diskuterades enbart den nödvändiga kon- sumtionen och hur stor del av inkomsten den upptog. Enligt de tidiga tankarna om konsumtion, ansåg nationalekonomerna att en individs konsumtionsbeslut baserades på den aktuella inkomsten, det vill säga att individer konsumerar vad de har råd med för stunden. Keynes stödde denna teori och menade också att ju rikare vi blir, desto mindre andel av inkomsten kommer vi att konsumera.44 När data över den aggregerade konsumtionen sedan presenterades av ekonomen , såg det istället ut som att konsumtions- andelen av inkomsten varit relativt stabil under en längre tids- period, trots förändringar i aggregerad inkomst, vilket fick andra att kritisera Keynes.45 hade föreslagit att individer baserar sina konsumtionsbeslut på sin livstidsinkomst, snarare än på den aktuella inkomsten, vilket skulle förklara att konsumtionsandelen är relativt över tid.46 Utifrån denna tanke utvecklade sedan och den så kallade livscykelhypotesen, en idé som fortfarande i stor utsträckning präglar national- ekonomisk konsumtionsteori.47 Liksom , menar och att individer beaktar sin totala livstidsinkomst och sedan tar ett rationellt beslut kring hur konsumtionen ska fördelas över livet. Inkomsten kommer att se olika ut över livstiden. För de flesta är inkomsten låg i början av livet, , och i slutet av livet när man slutat arbeta. Teorin fick stöd från som introducerade den permanenta inkomsthypotesen. menar att inkomsten består av två delar; en permanent och en temporär inkomst. Båda kan förändras , men det är enbart den permanenta inkomsten som förväntas ha en påverkan på individens konsumtionsnivå. Konsumtionen handlar inte främst om summan som individen för tillfället har i plånboken, utan den inkomst som individen förväntar sig framöver. Genom att spara när man har hög inkomst kan man flytta inkomsten från en period till en annan och på så sätt jämna ut konsumtionen, något som i hög grad sker . lånar studenten pengar som betalas tillbaka när hon börjar arbeta och få löne- 44Keynes (1936). 45Kuznets (1942). 46Fisher (1930). 47Modigliani och Brumberg (1954). Konsumtion och krediter. börjar hon också spara till pensionen. Enligt kommer konsumtionen att vara relativt jämn över en individs livstid, trots skillnader i inkomst, vilket fick stöd i den empiri som Kuznets presenterade . Enligt , och Brumbergs teorier skulle en ökad skuldsättningsnivå i princip kunna förklaras med att kredit- regleringarna minskat och gjort det lättare för individer att rationellt och effektivt kunna jämna ut sin konsumtion över livet. introducerade ekonomen idéer i den konventionella nationalekonomiska konsumtions- teorin.48 Till skillnad från och tanke om att konsumtionsbeslut kom till genom rationell planering menade att besluten snarare var ett resultat av individers erfarenheter och vanebildning. Enligt de tidigare teorierna baserar individen sin konsumtion enbart på sin egen förväntade inkomst. Inkomstskillnader eller andras konsumtion kommer inte att påverka individens beslut. Duesenberry observerade att det verkade finnas andra krafter som styrde konsumtionsbesluten och att individer påverkades av att observera andras konsumtionsvanor. Duesenberry kallade detta fenomen för demonstrationseffekt och menade att en individ som observerar en högre konsumtionsnivå än sin egen hos en annan individ, kommer att bli missnöjd med sin egen nivå och då frångå sin tidigare optimala konsumtionsplan. Enligt Duesenberry gällde behoven inte bara det som var direkt nöd- vändigt för att överleva, utan handlade ofta om en önskan att demonstrera social status. Duesenberrys idéer har inkorporerats i nationalekonomiska modeller och har bland annat använts för att förklara vanebildning i konsumtionsbeslut.49 Nationalekonomen introducerade en modell för att visa att vanebildning är en stark faktor i individers kon- sumtionsbeslut.50 När individen ska ta ett beslut om sin kon- sumtionsnivå kommer det att baseras på förra periodens konsumtion. För att dagens konsumtion ska ge någon nytta måste den vara minst lika stor som gårdagens konsumtion. Det skulle kunna förklara varför individer har svårt att sänka sin konsumtions- nivå trots inkomstbortfall.51 48Duesenberry (1949). 49Pollak (1970). 50Pollak (1970). 51Duesenberry (1949). Konsumtion och krediter. Det har också gjorts empiriska studier på mikronivå för att undersöka om Veblens idé om statuskonsumtion stämmer. Forsk- ning visar att det finns en tydlig status- komponent i köp av konsumtionsvaror. Chao och Schor presenterade en studie där man studerat köp av märkesvaror och kunde visa att sambandet mellan pris och kvalitet var väldigt litet. Konsumenten var beredd att betala mer för en märkesvara trots att kvalitén inte var bättre, och i vissa fall även sämre, än hos de billigare varorna. En viktig egenskap hos status- konsumtion är att den måste vara synlig för andra. Detta förklarar till exempel uppkomsten av märkeslogotyper. När lyxkonsumtion enbart var till för en liten samhällsgrupp behövdes inga synliga märken. Klädskaparens identitet var ändå känd bland alla berörda parter. när dessa typer av varor köps av en bredare allmänhet har både marknadsförare och konsumenter varit tvungna att använda sig av nya strategier för att göra statuskonsumtionen synlig.52 I forskningslitteraturen diskuteras också det faktum att individers referensgrupp verkar bli allt större. jämförde sig kon- sumenter framför allt med dem i sin nära bekantskapskrets, men i och med att marknadsföring och media blir allt mer lika mellan länder, är referensgruppen snarare global. En annan förändring är att man inte bara jämför sig med dem i liknande inkomst- grupper utan även med toppskiktet. Ett exempel är att lyx- produkter inte längre marknadsförs för en liten grupp individer. Dessa varor syns och omnämns numera i storfilmer, dagstidningar och tv-program, vilket skapar ett intresse även i grupper med lägre inkomster.53 En relaterad insikt är att individer bryr sig mer om sin relativa position än sin absoluta inkomst.54 Mättnad i konsumtionssamhället? En fråga som ibland aktualiseras är varför människors kon- sumtionsbehov aldrig förefaller att mättas. Klassiska ekonomer som Keynes trodde att den ökade välfärden skulle leda oss till att ägna mer tid åt avkoppling och umgänge, men istället präglas samtiden av larmrapporter om obalans mellan arbete och privatliv 52Chao och Schor (1996). 53Schor (1998). 54Clark, Frijters and Shields (2008). Konsumtion och krediter. och tilltagande stress i yrkeslivet. Enligt (1969) är detta ingen oväntad, om än kanske olycklig, utveckling. Den ökade produktiviteten under arbetstid leder till att vi vill se mot- svarande produktivitetsökning av vår fritid. Ett sätt att nå detta är genom att öka mängden (och priset på) konsumtionsvaror tänkta att användas när vi är lediga, genom att exempelvis införskaffa komplexa TV-set, avancerade datorer, en aldrig sinande ström av leksaker till barnen och så vidare. Om inte människors preferenser ändras kommer alltså en ökad produktivitet i arbetslivet att fort- sätta att leda till ökade inköp av konsumtionsvaror.55 Bristande rationalitet hos hushållen I tidig nationalekonomisk teoribildning förutsatte man att individer och företagare agerade rationellt. Teorierna utgick från Homo economicus, på engelska kallad The economic man, människan som agerar för att uppnå högsta möjliga välbefinnande, givet de till- gängliga alternativen och sin egen förmåga. Teorierna om den rationella människan innebar att man hade svårt att förklara bete- ende som var självdestruktivt och kortsiktigt, som att individer lånade över sina tillgångar och sedan inte klarade av att betala till- baka lånen. har det skett en hel del forsk- ning på området och nationalekonomerna har också tagit in forskningsresultat från psykologi i sina modeller. Kahneman och Tversky har visat att individer fattar irrationella beslut i situationer som involverar risk. De kunde även visa att individer beter sig olika när det gäller förluster och vinster. Individer har aversion mot risk när det kommer till eventuella vinster, men är riskbenägna när det handlar om eventuella förluster.56 Enligt teorin om förväntat nytta (expected utility theory) förväntas individer basera beslut, där sannolikheten för varje utfall är känt, på utfallens förväntade värde. Två exempel från studien presenteras nedan. Statsvetaren och ekonomen myntade begreppet begränsad rationalitet för att förklara att individer på grund av brist- ande information och resurser att fatta fullt optimala beslut, istället nöjer sig med ett tillfredställande beslut där individens tidigare erfarenheter spelar en stor roll för utfallet.57 55Burenstam (1969). 56Kahneman och Tversky (1979). 57Simon (1957). Konsumtion och krediter. beskrevs problemen med irrationellt beteende av Prescott och Kydland. De undersökte begreppet tidsinkonsistens, vilket beskriver det problem som uppkommer när individer inte kan hålla fast vid sina beslut.58 Det relaterade begreppet hyperbolisk diskontering, beskrivet av Laibson (1997)59, beskriver hur en tids- inkonsistent individs värdering förändras . I den närmast följande tiden är skillnaden stor mellan hur vi värderar eller , men på lång sikt är värderingen mellan och densamma.60 Detta går emot klassisk national- ekonomisk teori där värdering antas vara konstant.61 Det kan förklara varför människor tar beslut som de inte skulle valt att göra . Att ta stora lån med höga effektiva ränte- satser kan utgöra exempel där tidsinkonsistens spelar in. Det möjlig- gör hög konsumtion , men kommer lånet innebära höga kostnader och eventuellt tvinga individen att minska sin kon- sumtion.62 Det finns även empiriska studier som visar att fattiga hushåll, i jämförelse med andra, i större utsträckning är tidsinkonsistenta och att de av flera praktiska skäl har det svårt att fatta långsiktiga beslut.63 1.2.2Låna till investeringar eller till konsumtion En investering är en kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning. För ett företag kan det handla om konstruktionen av en ny fabrik och för staten om byggande av ny järnväg. För många är bostadsköpet det största köpet de gör under sin livstid. Inköp av bostäder har såväl en investerings- som en kon- sumtionskomponent. Den tjänst som bostäder genererar konsumeras genom att ägaren i regel bor i sin bostad. Men bostäder har historiskt sätt också visat sig vara en relativt säker investering med små risker för förluster. 58Kydland och Prescott (1977). 59Laibson (1997) – Golden Eggs. 60Ett klassiskt exempel är huruvida en individ skulle välja att få eller . I experiment har majoriteten av individerna svarat att de föredrar att få framför . När individerna däremot fått välja om de vill ha 100kronor , eller och , svarade majoriteten att de skulle föredra framför 100 och vänta längre. 61Thaler (1981). 62Thaler, Wakker och Tversky (1997). 63Laureti och Szafarz (2012). Konsumtion och krediter. Även om belånade bostäder utgör en måttlig och sannolikt hanterbar risk under förutsättning att bostaden behåller sitt reala värde – bostaden kan oftast säljas – innebär alltså omfattande belåning av bostäder en riskexponering som kan drabba hushållet om bostadspriserna faller.