sou · H1B381 · 2013-12-16 00:00:00 — Detta är delvis en reaktion på att medlemmar anser att SD börjar bli för utslätat i sina försök att vinna väljare bland människor som tar av stånd från politisk extremism och kopplingar till nazism. ND har till skillnad från SD fortsatt ha täta kontakter med de högerextrema organisationer som bejakar våld. ND får tre kommunala fullmäktigemandat i valet , två i och ett i Nykvarn.34 har de tidigare bråken inom den svenska extremhögern åtminstone ersatts med samarbete och arbetsfördelning. Organisationerna har samverkat kring demonstrationer och manifestationer, exempelvis den så kallade Salem-marschen i samband med årsdagen av mordet på en ung man engagerad i vit-maktrörel- sen, som ägde rum . Marschen lockar som mest 1 500 deltagare. Åren 2005–2008 samarrangeras även en Folkets marsch i samband med nationaldagsfirandet i . Marschen lockar som mest nästan 1 000 deltagare. Både Salemmarschen och Folkets marsch samlar de flesta av de mer betydelsefulla grupperna inom den svenska extremhögern. Denna enighet är enligt Säkerhetspolisen något unikt, både historiskt och i internationell jämförelse. Organisationerna har profilerat sig på lite olika sätt och därmed kompletterat varandra. Men läggs Info 14, den organisation med tillhörande webbsajt som arrangerat Salemmarschen ner och arrangemanget upphör. har det förekommit en viss förflyttning av ledande personer mellan organisationerna och en viss omprofilering har skett. Den mest påtagliga förändringen är att grupper som tidigare framställde sig som extrema tonat ner retoriken. –2008 finns partiet (), som har som mål att avskaffa demokratin den parlamentariska vägen. NSF ersätts 2008 av Folkfronten som byter namn till Svenskarnas parti (SvP). SvP fokuserar på kritik mot mångkulturalism och islam snarare än rashat och antisemitism. Det betyder att de en ingående och saklig redogörelse för och deras utveckling som parti. Boken är dock inte värdeneutral i sina slutsatser då den är skriven två av partiets uttalade kritiker. 34 Den person som är vald på mandatet i har lämnat ND och gått till Svenskarnas parti (SvP). Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé lägger sig närmare retoriskt, som de pläderar för en mer hårdför kamp och gärna kritiserar SD. SvP får i valet ett mandat i kommunfullmäktige i . 3.3.3Från öppen rasism till motstånd mot ett mångkulturellt samhälle Den nya generationens högerextrema aktivister är än ofta tydligt påverkade av den nationalsocialism som skapades i . Antisemitismen är fortfarande ett fundament. Judar tillmäts stor betydelse som del av ett påstått globalt maktcenter med inflytande som sträcker sig långt utöver de personer som själva har judisk bakgrund. Konspirationsteorier som involverar judar har en lång historia och har inte minskat i betydelse. Men det sker också vissa förskjutningar i begreppsbilden. talas det exempelvis ofta om att kämpa mot den mångkulturella samhällsordningen och i stället för ras diskuteras problemen med olika kulturer, ett mindre laddat begrepp. Men utgångspunkten är att inte heller kulturer är föränderliga utan närmast organiska till sin natur. En individ med bakgrund i en viss kultur ses därmed som ett minst lika stort hot. En annan förskjutning är att högerextremister som är präglade av nationalsocialism numera väljer att även kritisera islam. Ett nyare fenomen är den så kallade Counter jihad-rörelsen som framför allt betonar kampen mot islam. Den har inte fått något starkt fäste som rörelse i , däremot spelar den en viktig roll genom att den etablerar nätforum och arrangerar möten där det sprids propaganda som fångas upp av så väl Sverigedemokrater som mer militanta grupper. Counter jihad har diskuterats mycket efter 22 juliattentaten i och på Utöya eftersom hämtade en del av sin inspiration i rörelsens nätforum. Aktivister i den högerextrema miljön uppfattar sig ofta som krigare i ett pågående raskrig där de måste strida för den vita rasens överlevnad. Organisationernas medlemmar rustar sig ibland med så väl skjutvapen som knivar och figurerar i rättsliga processer om olaga vapeninnehav eller ertappas med att lägga upp vapenförråd. Syftet med olika vapen är inte enbart att kunna angripa motståndare eller försvara sig, utan också att stärka självkänslan och inge en känsla av makt och betydelse. Läger där aktivister tränas i att använda vapen fyller delvis samma funktion. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé Även när det gäller den högerextrema miljön är det i grund och botten bara en minoritet som begår brott. En del aktivister begår dessutom brott som inte är ideologiskt motiverade och som ibland kan utgöra den övervägande delen, eller så används hänvisningar till den ideologiska kampen för att försöka rättfärdiga andra brott. En del ser kampen som något som ska föras först längre fram i historien. Andra är med främst för gemenskap eller av andra skäl. De kanske går med för att de känner någon i gruppen, men tar med tiden till sig allt mer av tankegodset. Det finns således många olika förhållningssätt och sätt att förklara varför någon finns i miljön. Att befinna sig där innebär dock alltid en risk för att dras in i politiska brott och våldshandlingar, eftersom intresset för och beredskapen till detta finns som en närvarande möjlighet. 3.4Politik, våld och religion Våldsbejakande extremism med religiösa förtecken uppfattas i allmänt som något ganska nytt, okänt och därmed kanske extra skrämmande. Religionen har funnits i svensk politik. Ända sedan den kristna kyrkan etablerade sig i har politiken och kristendomen haft nära relationer med varandra. Intressen förenades i syfte att nå olika typer av makt. Företrädare för den katolska kyrkan ville att befolkningen skulle kristnas och den svenska politiska eliten ville säkerställa sin politiska maktställning. stärkte sin politiska makt genom att vända den katolska kyrkan ryggen och i stället ge stöd åt protestantismen. Statskyrkan användes som ett medel för att slå ner oliktänkande och liberala strömningar i samhället. Efter att blev en demokrati, har framför allt borgerliga partier haft starka band med religiösa samfund och finns ett uttalat kristet parti i riksdag.35 Religionens påverkan i har med andra ord varit relativt omfattande, men den har skett på fredlig väg och inte genom våld. Inte heller grupper som Ja till livet, som verkar mot fri abort, driver sin kamp med våld. Till skillnad från hur det ser ut i till exempel där personer aktiva inom antiabortrörelsen utfört våldsdåd mot abortkliniker och till och med mördat läkare som utför aborter i syfte att bilda opinion för sin sak. 35 Hagevi, (2006) Religiös orientering och svensk politisk opinion, i Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 108, nr 2, s. 123–153. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé 3.4.1Våldsbejakande extremism med olika religiösa motiv Våldsbejakande extremism finns dock inom de flesta religioner, och om vi ser oss om i världen är det lätt att hitta politiska motsättningar och våld som motiveras med religiösa argument. är det inte religionerna i sig som ensamma utgör grund för konflikten utan även etniska och andra rent politiska dimensioner samt socioekonomiska faktorer spelar en avgörande roll. I har länge nationella mycket våldsamma konflikter funnits mellan kristna katoliker och protestanter. I finns djupa och delvis våldsamma motsättningar mellan grupper som hämtar sin legitimitet ur hinduism, sikhism och islam. I finns oroshärdar där religion används för politiskt våldsamma syften med hänvisning till såväl islam, som judendom och kristendom. Våldsbejakande extremism återfinns inom vissa grenar av den så kallade bosättarrörelsen i . I , och riktar buddister hot och våld mot muslimer.36 Den form av våldsbejakande religiös extremism som fått mest uppmärksamhet är den som har idéhistoriskt ursprung i den politiska inriktningen av islam som brukar kallas politisk islam eller islamism. Politisk islam är en idéströmning som framhåller islam inte bara som en religiös tro, utan även som en statsordnande ideologi. Det finns inte en enda uttolkning av innebörden i politisk islam, och det är bara en del som är våldsbejakande och förordar väpnad revolution, våld eller terrorism som medel för att vinna politisk makt. Andra anhängare av politisk islam förordar politiskt maktövertagande den parlamentariska vägen genom val och politiska reformer. Det finns också olika uppfattningar om vad som är målet med politisk islam och hur mycket religionen ska prägla stat och samhälle. De hårdföra vill inrätta en islamistisk stat med hårda sharialagar. Andra förordar en civil stat där medborgarskapet präglas av värdsliga normer skilda från religionens teser kompletterat av inflytande från religiösa normer. Det går också att dra en skiljelinje mellan nationalistisk 36 En gedigen genomgång av politisk våld med religiösa motiveringar finns i Peste, (2003) Religion och terrorism. Mellan samvaro och radikalism. : ; se även , (2009) Fundamentalism och helig terror. En fördjupad bild ges i Juergensmeyer, (2003) Terror in the Mind of God. Berkley, : . Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé och internationalistisk islamism. Den förra har fokus på kampen för nationellt självbestämmande – i grunden mot kolonialism – mot korruption, sociala orättvisor och främlingsvälde. Den senare erkänner inte nationsgränser mellan länder och har som mål att skapa ett övernationellt härskardöme lett av en kalif (en värdslig och andlig ställföreträdare för ). Det är framför allt här som våldet kommer in som medel för maktövertagande och det skonar ingen. Såväl västerlänningar som vad de som av våldsverkarna uppfattas som icke rättrogna muslimer är måltavlor för politiskt våld och terrorism.37 Beroende på vad man lägger in i begreppet, uppstod politisk islam –som förnyelse- och reformrörelse i olika delar av den muslimska världen. Ett viktigt drag var att både gå tillbaka till vad som tolkades som islams kärna och att förnya och modernisera islam. Förhållandet till den så kallade västvärlden var redan då ambivalent. utvecklades efterhand tolkningar ur denna förnyelse där vissa företrädare förordar våld som en legitim politisk metod. I kolonialismens kölvatten blev antipatin mot västvärlden mer uttalad. Al-Qaidas ideologi eller det som avses med våldsbejakande islamism bygger bland annat på dessa idé- traditioner, men ideologin tolkas också kontinuerligt om och förnyas. I likhet med de flesta ideologier och trosinriktningar är också islamismen ett tankekoncept som förändras . Verksamheten bland de våldsbejakande islamisterna som finns i , inriktas i huvudsak på att rekrytera personer för uppdrag utomlands. Deras planer på att använda våld har riktats mot länder som , , , , och . Fokus skiftar beroende på var i världen oron för tillfället är som störst.38 Alla har dock inte rest så långt. Fyra av de personer som planerade, men misslyckades med att genomföra, en våldsam attack mot i var hemmahörande i . har tre islamistiskt motiverade attentat också genomförts i . genomförs val till och svenska irakier i exil kan rösta bland annat i en lokal i . valet genomförs utsätts lokalen för ett brandbombsattentat. Attentatsmannens syfte är att omöjliggöra det som han med stöd i islamistisk argumentation anser vara ett illegitimt val.39 2010 utsätts konstnären hem för ett 37Fazlhashemi, (2013) Den arabiska våren. Folkets uppror i och . : Historiska media, s. 111-150. 38Våldsbejakande islamistisk extremism i . Rapport från Säkerhetspolisen , s. 10. 39Händelsen beskrivs i , (2007) Extremister. Människorna bakom attentaten, s. 174–181. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé Två män grips och döms för försök till mordbrand. Under rättegången förklarar de att Vilks är , profetens och muslimernas värsta fiende med anledning av att han tecknat profeten som rondellhund.40 sätter en man sin bil i brand och spränger sig sedan till döds i i ett självmordsattentat, som dock inte skördar fler liv än attentatsmannens eget. I ett meddelande som han innan attentatet sänder till Säkerhetspolisen, Tidningarnas telegrambyrå, sin fru och sin mor, hänvisar även han till Vilks och till svenska samhällets motstånd mot islam.41 De våldsbejakande islamisterna rättfärdigar sitt våld genom att hänvisa till ett krig som resten av världen antas bedriva mot muslimerna.42 Kriget förs på flera plan: militärt, politiskt, religiöst och kulturellt. Det omfattar allt från att utländska trupper befinner sig i muslimska länder till karikatyrer av profeten och andra upplevda kränkningar och orättvisor mot islam och muslimer som finns i västvärlden, men också i muslimska länder där regimerna anses vara korrumperade och inte företräder en korrekt tolkning av islam. Med den konspiratoriska föreställningen om att den muslimska gemenskapen, Ummah, är under samlad attack anser anhängarna till ideologin att muslimerna måste försvara sig med våld. Det kallas i den våldsfrämjande miljön för Jihad, ett begrepp som inom islam annars har en mycket bredare betydelse (andlig kamp, strävan etc.). Ökade antimuslimska stämningar i gynnar islamisternas bild av att muslimerna är utsatta för angrepp. På många sätt liknar sättet att se på världen som ett krigstillstånd mellan islam och västvärlden det synsätt som Counter jihad-rörelsen har, bortsett från att man har olika uppfattning om vem som angriper vem. Ironiskt nog har den islamistiska miljön och vit makt-miljön tillräckligt med gemensamma nämnare för att ett antal personer, som lämnat vit maktmiljöer liksom allmän kriminella gäng, i stället anslutit sig till grupper som förordar våld med islamistiska motiv. För liksom i andra extrema miljöer spelar ideologin – i detta fall en politisk uttolkning av islam – en underordnad roll för många av dem som ansluter sig till våldsbejakande islamism. Det finns i stället en rad andra, ofta 40Expressen är islams värsta fiende just . /kvp/lars-vilks-ar-islams-fiende-just-nu/ 41Båda händelserna beskrivs i , (2012) Jihad. Svenskarna i de islamistiska terrornätverken, s. 9 ff och 157 ff. 42För en ingående beskrivning av den våldsbejakande islamismen i se , (2012) Jihad. Svenskarna i de islamistiska terrornätverken. : Reporto förlag; se även , (2007) Extremister. Människorna bakom attentaten. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé känslomässiga eller sociala faktorer, som styr liksom fascination för våld och sökande efter ett spännande liv. Den norske terrorforskaren sammanfattar bilden som att islamistisk radikalisering förefaller orsakas av personliga problem, social frustration, missnöje, misär, längtan efter identitet, äventyrslust, ungdomsuppror och politiska missförhållanden kopplade till såväl som den muslimska världen och till global politik i olika kombinationer.43 Det är vanligt att de som ansluter sig till våldsbejakande islamism har en problematisk bakgrund med kriminalitet och kanske drogmissbruk. De dras till islamismens löften om tydliga livsregler och förenklade bild av vad som är rätt och fel. Genom att ansluta sig till den våldsbejakande islamismen riskerar dessa människor dock att ändra sina livsbanor på ett sätt som de inte alls föreställer sig när de kliver in. 43 Nesser, (2010) Joining Jihad Terrorist in Europe: Exploring Motivational Aspects of Recruitment and Radicalization in Ranstorp, (ed. )Understanding Violent Radicalization: Terrorist and Jihadist Movements in Europe, : Routledge. 4Samordning av det förebyggande arbetet Det operativa arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism måste, liksom brottsförebyggande arbete generellt, bedrivas lokalt ute i samhället. Det handlar om att identifiera och möta individer i deras egen vardag. Sådan verksamhet kan sannolikt aldrig bedrivas effektivt på central statlig nivå. Däremot vinner arbetet på att det finns en central samordning, där kunskap kan samlas och förmedlas i form av bland annat genomförande av utbildningar, spridning av goda exempel på metoder som är effektiva för att förebygga brott och möjlighet till konsultativa insatser där det behövs. Dessutom behöver det finnas någon som samlar olika nationella aktörer med ansvar för verksamhet som på olika sätt bidrar till arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism, så att det varken blir dubbelarbete eller luckor mellan vad de gör. En samlad nationell insats skapar tydlighet och effektiviserar arbetet lokalt. Det ökar också legitimiteten för verksamheten både nationellt och internationellt. I detta kapitel redovisar utredningen vad den lärt och iakttagit om hur arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism bedrivs i ett antal länder i . Vi konstaterar att det handlar om ett brottsförebyggande arbete där kärnan ligger i samverkan mellan polis och kommuner. Vi ger en kort översikt över förutsättningar och struktur för brottsförebyggande samverkan i . Därefter redogör vi för utredningens ställningstaganden när det gäller förslag till nationell samordning av det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och redogör för de analyser som ligger till grund för dessa. Samordning av det förebyggande arbetet Under våra studiebesök i , , , och har vi konstaterat att överallt sker det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i samarbete mellan den statliga nivån och lokalsamhället. I alla länderna betonas särskilt betydelsen av ett lokalt förankrat förebyggande arbete. Exakt hur arbetet är organiserat varierar utifrån inte minst konstitutionella förhållanden och konkreta behov i respektive land. Det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism förs i utifrån Prevent-strategin, som uppdaterades 2011. Strategin tog då en ny riktning efter ett arbete som britterna själva anser ha varit för ensidigt inriktad på reaktiva åtgärder mot terrorism och för lite på förebyggande av våldsbejakande extremism. Arbetet har ett starkt lokalt fokus, finns 69 stycken Prevent- finansierade projekt; alltifrån arbete med skolor till teatergrupper som arbetar med frågan om identitet och söker engagera ungdomar. Fördelningen av medel sker från Home Office, där tjänstemännen utvärderar och granskar de bidragssökande organisationerna. Det lokala förebyggande arbetet samordnas av så kallade Preventkoordinatorer, sammanlagt 28 stycken på olika platser i landet. Den lokala förebyggande enheten (Local Delivery Team) tar under koordinatorns ledning fram en lokal lägesbild och en skräddarsydd plan för att bemöta den aktuella situationen där. Polisen har, tillsammans med Prevent-samordnarna och även de lokala trossamfunden, en viktig roll i det förebyggande arbetet i . Departementet får information från närpoliserna om de processer som de kunnat observera på det lokala planet, dels genom motsvarigheten till polisenheten, dels genom den förebyggande enheten vid (). ACPO organiserar ledande poliser från , och och utgör härmed ett professionellt forum för att utbyta idéer och bästa praxis, samordna resurser och bidra till ett effektivt och förtroendeingivande polisarbete.1 ACPO är ansvarig för genomförandet av polisens arbete i Prevent-delen i den brittiska strategin mot terrorism. Det sker främst genom 200 Prevent-finansierade poliser. 1 ACPO:s hemsida /Home.aspx Samordning av det förebyggande arbetet jobbar med både ett förebyggande team i form av dialogpoliser som bygger upp en bra relation till lokalsamhället, och ett kontraterrorteam. Det har ofta blivit krockar mellan dialogpoliserna och kontraterrorpoliserna, då dialogpoliserna använder mjuka metoder som främst siktar på att bygga förtroende till lokalsamhället . drivs även projektet (All Communities Together). Arbetet utvecklades i efter 7/7-bomb- ningarna 2005, då de muslimska grupperna tog avstånd från polisen. Inom projektets ram tränas närpoliser bland annat i dialogteknik med unga när läget är på väg att bli skarpt. För att värna sårbara individer som är på väg att radikaliseras finns projektet . Arbetet sköts så att en expertgrupp sätts samman vid behov för att diskutera olika alternativ och möjligheter till intervention när oron för en viss individs utveckling nått en viss nivå. Expertgruppen skräddarsyr en handlingsplan för att föra individen bort från våldsbejakande extremism. Det finns även en pool med interventionssakkunniga som kan kallas till ställen där en skräddarsydd intervention behövs. Den brittiska lagstiftningen tillåter de lokala aktörerna (myndigheter, universitet, socialtjänst, hälsosektorn, etc) att dela information gällande individer mellan varandra. Terrorhotnivån anses vara på en låg nivå i . Enligt den Nederländska säkerhetstjänsten (Algemene Inlichtingen – en Veiligheidsdienst, AIVD) har ingen organiserad terrorism varit synlig . Däremot menar AIVD att trenden med ensamagerande aktörer ökar2. Något som också påverkas av exempelvis den ekonomiska krisen, med arbetslöshet och nedskärningar inom psykvården i dess kölvatten. –2011 fanns en nationell handlingsplan med konkreta åtgärder för att motverka radikalisering och polarisering som fokuserade på de lokala aktörernas ansvar i det förebyggande arbetet. Efter handlingsplanens utgång gjordes bedömningen att en ny inte var behövlig och fokus har skiftats från nationella strategier till riktade åtgärder med viss grad av intensitet. Upptäcks ett problem på lokal nivå befinner sig regeringstjänstemännen på plats i den aktuella kommunen och erbjuder hjälp. 2 I kapitel 2.2 används även begreppet enslingar. Samordning av det förebyggande arbetet Regeringens nuvarande policy syftar huvudsakligen till att öka medvetenheten hos frontliners, att söka skräddarsydda interventioner, att förbättra uppföljningsmekanismerna (efter att en individ upptäckts) och att begränsa åtkomsten av farliga medel som till exempel vapen. Den medvetandehöjande utbildningen hålls för grupper bestående av olika professioner, såsom poliser, representanter från kommunfullmäktige, ungdomsarbetare, beslutsfattare, lärare, socialtjänst och hälsovård. Erfarenheten av detta arbete är positiv och det har också bidragit till målet att bryta ner barriärerna för kontaktskapande och informationsutbyte mellan för sammanhanget viktiga yrkesgrupper. Vid framtagandet av utbildningen konsulterades AIVD, Försvarsmakten, polisen, psykologer och lokala aktörer. Vid varje utbildningstillfälle är en tjänsteman från närvarande, som presenterar sig och förklarar utbildningens bakgrund. Utbildningen fokuserar på att upptäcka potentiella ensamagerande aktörer, inte så mycket på de synliga grupperna. De ensamagerande kan sökas på politiska och nyhetsrelaterade fora på internet, bland avhoppare från radikala extremistgrupper, i försvarsorganisationer, i skytteklubbar samt i skolor och på universitet. En av de stora utmaningarna är frågan om medvetenhet: Vilka är det som ska göras medvetna? I av fallen kommer de ensamagerande aldrig i kontakt med den yrkesgrupp som benämns som frontliners. De utmaningar som holländarna ser framför sig är bland annat frågan om hur man upptäcker de ensamagerande på internet, hur man kan bedöma korrelationen mellan hoten online och de reella hoten, hur man upptäcker de individer som aldrig kommer i kontakt med vare sig polis, skola, socialtjänst eller ungdomsarbetare och frågan om offentliga medvetenhetsökande kampanjer verkligen har den eftersträvade effekten. pågår ett arbete med att utforma en verktygslåda () för att hantera förebyggande av våldsbejakande extremism. Verktygslådan kommer att finnas tillgängligt såväl online som off line på en lösenordskyddad sida. I kommun pågår ett aktivt arbete med att förebygga såväl radikalisering som polarisering. Fokus ligger på skräddarsydda interventioner. Det förebyggande arbetet delas in i tre delar; generell prevention (långsiktiga insatser på mikronivå), specifik prevention (medellångsiktiga insatser för särskilda grupper – mycket viktig!) Samordning av det förebyggande arbetet