sou · H1B346 · 2013-06-14 00:00:00 — Mestadels på grund av otillräckligt dataunderlag. Däremot bedöms det som mer sannolikt att den avgörande ökningen av småskalig produktion kommer att ske med solceller via hushålls- sektorn. Av den anledningen kan ökningen av småskalig vind- kraftsproduktion som en konsekvens av en skattereduktion antas rymmas i de beräknade 10,5 GWh. Utredningens bedömning: Eftersom den ekonomiska potentialen bedöms som mest realistisk, kommer en utökad mikroproduktion inte att påverka elpriset. Skälen för bedömningen: Ett hypotetiskt förverkligande av de tre potentialberäkningarna ligger till grund för analysen av markands- effekten på elmarknaden. Den modell som används består av två delar. Den första delen är den prissättande nordiska marknaden bestående av en nordisk utbudskurva (eller marginalkostnadskurva) samt en nordisk efterfrågekurva. Den prissättande modellen fastställer förändringen i marknadspriset som uppstår som en konsekvens av en utbyggd svensk mikroproduktion. En svensk utbyggnad av mikroproduktion måste alltså ställas i relation till hela den nordiska marknaden för att man ska kunna fastställa ett relevant marknadspris. Den andra delen av modellen utgår från enbart den svenska elproduktionen och det nya marknadspriset från prismodellen för att fastställa vilka kraftslag som är aktuella att köra med olika marknadspriser. Givet ett referensfall () går det att beräkna och illustrera de marknadsförändringar som uppstår om de olika potentialerna blir verklighet: Ett förverkligande av den tekniska potentialen (elefterfrågan minskar med ) innebär att elpriset kommer att minska med per kWh. Om priset på elmarknaden minskar med per kWh, kommer den svenska elproduktionen att minska till . Ett förverkligande av intermittent potential (elefterfrågan minskar med ) innebär att elpriset kommer att minska med per kWh. per kWh, kommer Ett förverkligande av den ekonomiska potentialen (elefterfrågan minskar med 10,5 GWh) innebär en försumbar förändring i elpriset. Därmed uppstår det inte heller någon nämnvärd effekt på elproduktionen. Utredningens bedömning: Det är svårt att samhällsekonomiskt motivera ett införande av en skattereduktion för mikro- producenter. Skälen för utredningens bedömning: Det har inte varit möjligt att genomföra en fullständig och uttömmande samhällsekonomisk analys på grund av utredningens omfattning. Analysen har i stället primärt utgått från vad som efterfrågas i utredningens direktiv, nämligen den administrativa bördan för företagen och ökad belastning för . Bedömningar på hur mycket arbete som måste läggas ner och övriga kostnader för alla berörda parter ingår i den samhällsekonomiska konsekvensanalysen. De samhälls- ekonomiska kostnaderna måste sedan ställas mot en ökad nytta av förslaget för att en samhällsekonomisk bedömning av förslaget ska kunna ske, dvs. om det är samhällsekonomiskt motiverat att införa en skattereduktion. I bedömningen ingår inte själva skattereduktionen som är en omfördelning mellan stat och mikroproducent och därför inte påverkar den samhällsekonomiska analysen. Utbyggnaden av förnybar el kan ha positiva klimateffekter. Men man måste också fråga sig om inte befintliga styrmedel redan når målsättningen? Det finns en risk för dubbelstyrning och därmed en högre samhällsekonomisk kostnad än nödvändigt. måste närliggande miljöeffekter (buller, estetik etc.) beaktas som kommer att belasta den negativa sidan av analysen. En enkel räkneövning kan dock illustrera delar av den samhälls- ekonomiska vinsten, i termer av miljöeffekterna, vid en utbyggnad av mikroproduktionen. Anta att den ekonomiska potentialen förverkligas (10,5 GWh) och att den helt ut ersätter kolbaserad elproduktion. Det innebär att 10,5 GWh mikroproduktion ersätter kol (vid en verkningsgrad på ). Förbränning av ett ton kol ger i genomsnitt ett utsläpp på koldioxid. I sin helhet innebär det att utsläppen av koldioxid minskar med . För att uppnå uppsatta klimatmål har handelssystemet för utsläppsrätter etableras, vars pris reflekterar samhällets värdering av ytterligare ett ton utsläppt koldioxid, givet det uppsatta målet. Om denna värdering (priset på utsläpps- rätterna) ligger på per ton koldioxid blir den årliga värderingen av det reducerade utsläppen . Samlad bedömning av samhällsekonomiska konsekvenser Som framgår av avsnitt 12.2 uppgår den sammanlagda årliga kostnaden för en ökad administrativ börda för energisektorn och till . Till detta kommer även en engångskostnad på totalt . En bedömning av eventuella miljövinster hamnar på ca . Baserat på dessa siffror är det svårt att samhällsekonomiskt motivera ett införande av en skattereduktion för mikroproducenter. Som framgått tidigare bedömer utredningen att potentialen för utbyggnad av ny mikroproduktion av el uppgår till 10,5 GWh . Därutöver bedöms 7 GWh mikroproduktion redan finnas tillgänglig. Sammantaget skulle alltså ca 17,5 GWh potentiellt omfattas av ett nettodebiterings-/skattereduktionssystem. Hälften av mikroproduktionen antas användas direkt av mikroproducenten själv, varför nettoproduktionen som matas ut på nätet bedöms uppgå till ca 8,8 GWh . I ett nettodebiteringssystem kvittas energiskatt och mervärdes- skatten kvittas på såväl energiskatten som på energipriset. I beräkningarna antas att det totala priset på el (elhandel och elnät) är per kWh, exklusive skatter. I ett skattereduktionssystem får mikroproducenten, enligt utredningens förslag, en reduktion på 2 gånger gällande energiskatt i kommuner med en icke-reducerad energiskatt på el och 2,5 gånger energiskatten i kommuner med reducerad energiskatt. (2015) bedöms energiskatten uppgå till 29,6 (30,2) öre per kWh respektive 19,6 (20,0) öre per kWh.2 För att bedöma hur stor andel av elproduktionen som sker i kommuner med icke reducerad respektive reducerad energiskatt, behövs även antaganden om hur elproduktionen fördelar sig internt i landet. I avsaknad av annan uppenbar bedömningsgrund är en möjlig utgångspunkt den fördelning av skattebasen för energi- skatten på el för hushåll och service som används i beräknings- konventionerna.3 Beräkningarna bygger på att av elkonsumtionen beskattas med reducerad energiskatt, medan resterande beskattas med den högre energiskattenivån. Tanken är att förslagen ska införas . I och med att den ekonomiska potentialen inte bedöms dynamiskt är det inte möjligt att göra några säkra antaganden om i vilken takt den ekonomiska potentialen realiseras. Det kan finnas flaskhalsar, t.ex. i form av behov av tillstånd, tillgänglighet av produktionsenheter m.m., som begränsar hur snabbt den ekonomiska potentialen kan realiseras. För att på något sätt ta hänsyn till dynamiken i hur den 2Energiskattesatserna för och har beräknats utifrån skattesatserna med prognosticerad inflation för respektive . I beräkningen antas att KPI () uppgår till och år . 3Finansdepartementet (2012), Beräkningskonventioner 2013, . ekonomiska potentialen realiseras, antas att hälften av den ekonomiska potentialen realiseras år 1 (2014) och hela potentialen realiserats 2 (2015). På lång sikt är den offentligfinansiella effekten i nivå med helårseffekten för . Med dessa utgångspunkter bedöms ett nettodebiteringssystem ge upphov till en offentligfinansiell bruttokostnad i form av kvittad energiskatt och mervärdesskatt, dvs. ett skatteintäktsbortfall, på ca och på . Indirekt kan ett minskat uttag av punktskatt påverka företagens beskattningsbara inkomster och ge upphov till ökade bolags- skatteintäkter. Utredningens bedömning är dock att det i huvudsak kommer att vara privatpersoner som kommer att investera i mikropoduktion, varför eventuella indirekta effekter antas vara försumbara. Därför bedöms den offentligfinansiella bruttoeffekten vara densamma som nettoeffekten i ett nettodebiteringssystem. Skattereduktionssystemet ger på motsvarande sätt upphov till en offentligfinansiell kostnad i form av minskade inkomst- skatteintäkter på ca och på ca . Med ett skattereduktionssystem uppstår inte några indirekta effekter, eftersom varken hushållens eller företagens beskattningsbara inkomster påverkas. Därför är den offentligfinansiella bruttoeffekten densamma som netto- effekten i ett skattereduktionssystem. Den särskilda skattefriheten för vindkraft slopas Det skattebortfall som uppstår till följd av den särskilda skatte- friheten för vindkraft utgörs av energiskatten på el. För att göra en offentligfinansiell bedömning av en regeländring som innebär att denna skattefrihet avskaffas är det nödvändigt att veta: 1.Hur stor volym vindkraft är skattefri? Med andra ord hur stor andel av energiskattebasen beskattas inte? 2.Eftersom energiskatten på el är geografiskt differentierad för hushåll och service behövs även information om var i den vindkraft som är skattefri konsumeras. Vilken skattenivå är det alltså som skulle gälla för den del av energiskattebasen som inte beskattas? SOU 2013:46 Konsekvenser och ikraftträdande En utgångspunkt för bedömningen av hur stor volym som potentiellt omfattas av skattefrihet, kan vara att den motsvarar av den totala volymen vindkraft i elcertifikatsystemet. utfärdades 7 160 397 elcertifikat för svenska vindkraftsanläggningar, vilket motsvarar knappt el från vindkraft. Därmed skulle drygt kunna omfattas av skatte- frihet. Sannolikt utnyttjas dock inte möjligheterna till skattefrihet fullt ut, bl.a. med anledning av de oklarheter rörande rättsläget som funnits tidigare. Det framstår därför som rimligt att utgå från att ca el från vindkraft är skattefri . Nästa steg i bedömningen är att fastställa var den vindkraftsel som omfattas av skattefrihet konsumeras och därmed vilken energiskattenivå det är som skulle ha utgått. På motsvarande sätt som angetts tidigare är en möjlig fördelning den som används i beräkningskonventionerna. av elkonsumtionen skulle då beskattas med en energiskatt på per kWh, medan resterande beskattas med per kWh.4 Energiskatten på den el som används i industri, jord-, skogs- eller vattenbruk är avsevärt lägre (0,per kWh). Dessutom ingår stora delar av elförbrukningen i den elintensiva industrin i program för energieffektivisering, inom vilket deltagarna helt befrias från energiskatt på el . Incitamenten för att utnyttja skattefri vindkraftsel är alltså sannolikt väldigt låga i dessa sektorer. Därför antas i beräkningen att skattebortfallet från skattefri vindkraftsel endast gäller hushålls- och servicesektorn. I beräkningen av den offentligfinansiella nettoeffekten tas även hänsyn till att ett ökat uttag av punktskatt på företag leder till minskade bolagsskatteintäkter (indirekt effekt). uppgår bolagsskatten till . Om den särskilda skattefriheten för vindkraft slopas skulle, med dessa utgångspunkter, den offentlig- finansiella bruttointäkten uppgå till ca , vilket motsvarar en årlig offentligfinansiell nettointäkt på ca . I nettoeffekten är bolagsskatteeffekten med- räknad. Den offentligfinansiella effekten är skalbar med inne- varande års energiskattenivåer och volymen skattefri vindkraft. Om ytterligare el från vindkraft skulle bli skattefri med 4 Jämför föregående avsnitt. nuvarande regler, ökar den offentligfinansiella nettointäkten av regeländringen med ca . Förslaget om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kommer att innebära ökade administrativa kostnader för . Dels måste vid införandet anpassa och bygga om befintliga datasystem, dels måste datasystemen uppdateras . Till detta kommer hanteringen av de årliga kontrolluppgifterna, information i broschyrer och på webben. Kostnaderna för första året kan beräknas till: för ombyggnad av befintliga system. för införandet av ny blankett, tillägg/ändring i broschyrer, tillägg/ändring på verkets webbsida. Därefter kan den årliga administrativa kostnaden beräknas till där det då ingår uppdatering av datasystemen, uppdatering av blanketter, broschyrer och webbsida. Deklarationen för skatten på el måste Till det kommer vissa Om förslaget genomförs kommer att ha kostnader för tillkommande kontroll samt information. finns det ca 1 200 elhandelsföretag. har i sin beräkning utgått från att antalet skulle vara detsamma när reglerna införs och att det är elhandelsföretagen som är skattskyldiga. Inledningsvis skulle behöva genomföra utökade kontroller för att se till att reglerna tillämpas på rätt sätt. En uppskattning är att hälften av de berörda företagen skulle kontrolleras. Det skulle medföra en extra kostnad för kontroll om ca . uppskattar vidare att en löpande kontroll skulle göras av en fjärdedel av berörda företag, vilket innebär en årlig kostnad om ca . Vad gäller kostnader för information kan dessa uppskattas till ca . Förslagen i dessa delar medför engångskostnader enligt följande. Det finns ca 1 200 registrerade skattskyldiga för elskatt. Samtliga dessa måste kontaktas för att utreda om de även i fortsättningen ska vara registrerade. Kostnaden för denna insats beräknas till . Antalet nya skattskyldiga i form av nätinnehavare blir ca 170. Kontakter, utredning, registrering och information till dessa kommer att kosta ca . Antalet nya skattskyldiga i form av producenter uppskattas till 400.Kostnaderna för lokalisering, kontakter, utredning, registrering och information till dessa beräknas till . Engångskostnaden kommer sammantaget att uppgå till . Det tillkommer nya skattskyldiga, i många fall mindre producenter, vilket innebär ökade löpande kostnader för . blir nätägarna skattskyldiga. Eftersom dessa rimligen har god kännedom om lokala förhållanden, vilket bl.a. bedöms innebära bättre möjligheter att redovisa rätt skattesats för slutkunderna, bedöms de löpande kostnaderna för förbli oförändrade. Kostnaderna bör rymmas inom befintliga anslag. Begäran om skattereduktionen ska göras hos . Det kan antas att ett antal ärenden kommer att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna, dock inte fler än att de ökade kostnader för förvaltningsdomstolarna kan rymmas inom befintliga anslag. 12.2.3Effekter för övriga aktörer För övriga aktörer kommer ett skattereduktionssystem att medföra merarbete för främst elnätsföretagen. uppskattar att kostnaderna för elnätsföretagens merarbete fördelar sig på följande poster. Eventuellt en engångskostnad för att anpassa/ändra i befintligt IT-systemet. En administrativ engångskostnad för nytillkomna mikro- producenter (t.ex. hantering av anmälan att producenten är mikroproducent av förnybar el). En årlig administrativ kostnad för varje enskild kontrolluppgift (avlämnandet av mätvärden) till . Om det blir ett stort antal mikroproducenter kommer kostnaden per mikroproducent att minska, eftersom rutiner utvecklas och införs som effektiviserar hanteringen. Med ett mycket stort antal mikroproducenter finns det incitament för elnätsföretagen att utveckla ett anpassat IT-systemstöd. Detta medför en hög engångskostnad, men minskar den hanteringen och därmed kostnaden per mikroproducent. Det har varit svårt att kvantifiera dessa kostnader, men vid relativt få nya mikroproducenter beräknas den administrativa engångskostnaden uppgå till 300–, motsvarande mellan till 1 timmes administration. Om det däremot till- kommer relativt sett många nya mikroproducenter, minskar den administrativa kostnaden till . Om en produktionsanläggning byter ägare återkommer kostnaden. Den årliga administrativa kostnaden för det underlag som måste skickas till en gång (kontrolluppgiften) beräknas kosta per mikroproducent för 30 minuters arbete. Om ett införande av skattereduktion medför att den ekonomiska potentialen (10,5 GWh) förverkligas och att den genomsnittliga mikroproducenten installerar en effekt som ger 5 MWh , innebär det att det tillkommer cirka 2 100 nya mikroproducenter. Detta skulle då medföra en administrativ engångskostnad på och en årlig administrativ kostnad på . Införandet av skattereduktion kan medföra att elnätsföretagen kan tjäna några ören per kWh i form av bl.a. minskade nätförluster. Om skattereduktionssystemet i stället innebär en relativt stor utbyggnad av mikroproduktion, kan det i stället medföra en kostnad i vissa områden om nätet måste anpassas till en ökad distribuerad elproduktion. Svårigheten att kvantifiera dessa kostnader och nyttor innebär att utredningen avstår från att göra fortsatta bedömningar. Förslaget om skattskyldighet för energiskatt på el Elnätsföretagen har en avgörande roll för att skatte- uppbörden fungerar, eftersom elhandelsföretagens redovisning bygger på de uppgifter som elnätsföretagen förser dem med. Merparten av kostnaderna bör därför redan finnas hos elnäts- företagen genom deras ansvar för mätningen. Vissa kostnader uppkommer inledningsvis för att kontrollera vilken typ av verksamhet som kunderna bedriver. Dessa kostnader kan täckas via nätavgiften. slipper elhandelsföretagen kostnaderna för skatteuppbörden. Sammantaget bör det innebära att priset för konsumenterna inte ökar. Snarare borde kostnaden för hanteringen av skatten minska. Detta eftersom det, till skillnad från elhandels- företag, inte går att byta elnätsföretag. De extra kostnader för skatteuppbörden som det blir vid byte av elhandelsföretag, uppstår inte med elföretagen som skattskyldiga. Förslaget om ändrade regler för skattebefrielse Att möjligheten till skattefri egenförbrukning av el från vindkraft begränsas, kan medföra en något långsammare utbyggnadstakt av vindkraft. kommer den utbyggnad som ändå kommer att ske, att konkurrera på lika villkor som annan förnybar el i elcertifikatsystemet, utan att staten går miste om skatteintäkter. Förslaget kommer inte att påverka förutsättningarna för att nå målet för förnybar el. Det är säkerställt genom elcertifikatsystemet. 12.3Energimarknadsinspektionens roll och justeringar av elcertifikatssystemet Enligt utredningens direktiv ska särskilt belysas bl.a. vilken roll bör ha vid en reglering om nettodebitering av el. Varken i det av utredningen framtagna systemet med nettodebitering eller i det föreslagna systemet med skattereduktion har dock någon särskild uppgift. Inspektionens roll behöver därför inte belysas. Utredningen ska vidare enligt direktiven analysera eventuella behov av följdändringar i utformningen av andra ekonomiska styrmedel, t.ex. justeringar av elcertifikatssystemet. Enligt utredningens uppfattning måste man dock avvakta med eventuella ändringar i elcertifikatsystemet till dess att man kan se vilka effekter de förslag som läggs fram får. 12.4.1Skattereduktion för förnybar el Utredningens förslag: De föreslagna bestämmelserna avseende skattereduktion ska träda i kraft och tillämpas första gången vid beskattningen 2015. Skälen till förslaget: Enligt utredningens bedömning bör förslaget om skattereduktion kunna träda i kraft , varför utredningen också föreslår detta datum. För att skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el ska medges krävs att elen producerats efter ikraftträdandet, dvs. 12.4.2Förslaget om nya skattskyldiga för energiskatt på el och reglerna om skattefrihet Utredningens förslag: Ändringarna avseende skattskyldighet för energiskatt på el träder i kraft . De nya reglerna om skattefrihet träder i kraft . Skälen till förslaget: Att nätinnehavarna ska vara skattskyldiga innebär att de måste bygga upp system bl.a. för att hantera beskattningen av el som förbrukas i industriell verksamhet i till- verkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling. För att bygga upp dessa system och inhämta nödvändig information för att hantera skattskyldigheten, krävs att nätinnehavarna ges en för- hållandevis för att få systemen och uppgifterna på plats. Mot denna bakgrund bör dessa ändringar träda i kraft . Däremot finns inte skäl att skjuta upp ikraftträdandetidpunkt för de nya reglerna om skattefrihet för el. 13.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Bestämmelsen är utformad som en hänvisning till bestämmelser om hur skatten ska beräknas. Till dessa hänvisningar har lagts till de nya bestämmelserna om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el i 67 kap. för fysiska personer och nya 68 kap. för juridiska personer. Av första stycket framgår i vilken ordning de olika skatte- reduktionerna ska göras. Bestämmelsen har sitt ursprung då den infördes i 2 § 4 mom. uppbördslagen genom skattereform (SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:653). Den situationen som avses är alltså den att en skattskyldig har rätt till flera skattereduktioner. Bestämmelsen har kompletterats så att det framgår att skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el alltid ska göras sist. I andra stycket, som är oförändrat, regleras att skattreduktionen ska räknas av mot och statlig inkomstskatt. Även detta infördes . Av uttrycket räknas av mot framgår att skatte- reduktionen inte får överstiga summan av dessa skatter. Ett outnyttjat belopp får alltså inte sparas efteråt. Av 67 kap. 1 § framgår att vid beräkningen av skattereduktionen ska beloppet anges i helt krontal så att öretal faller bort. Bestämmelsen är det grundstadgande som innebär att mikro- producenter av förnybar el har rätt till skattereduktion i den omfattning som anges i detta kapitel. I paragrafen finns definitioner av begreppen förnybar el, nät- koncessionshavare och anslutningspunkt. Enligt första stycket är förnybar el, i enlighet med artikel 15.1 b i energiskattedirektivet, elektrisk kraft som framställts från sol, vind, vågor, tidvatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi alstrad i vattenkraftverk, som framställs från biomassa och ur produkter som framställs från biomassa eller som alstras från bränsleceller. Däremot omfattas inte el som framställs från metan från nedlagda kolgruvor av definitionen. Begreppet biomassa definieras i 1 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, och bygger där på artikel 16 i energi- skattedirektivet (se prop. 2006/07:13 s. 58 och s. 61). Begreppet har i denna paragraf samma betydelse. Av andra stycket framgår att begreppet nätkoncessionshavare har samma innebörd som den som innehar nätkoncession enligt 2 kap. ellagen (1997:857). Enligt tredje stycket avses med anslutningspunkt den inmatnings- och uttagspunkt i vilken den förnybara elen matas in och el tas ut från nätkoncessionshavarens nät. Av bestämmelsen framgår att en begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då den förny- bara elen matats in på det allmänna elnätet. Detta görs antingen genom att mikroproducenten godtar den förtryckta uppgiften i deklarationen eller korrigerar den. Elnätsföretaget har, i enlighet med föreslagna 22 kap. 23 § skatteförfarandelagen (2011:1244), SFL, lämnat en kontrolluppgift till där mängden inmatad och uttagen el till det koncessionspliktiga elnätet framgår. ska före efter utgången av beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarations- skyldiga om bl.a. de kontrolluppgifter som har kommit in till verket som underlag. Om en uppgift som den deklarationsskyldige fått underrättelse om enligt 31 kap. 4 § SFL är korrekt, ska den deklarationsskyldige godkänna uppgiften. Om en uppgift är fel eller saknas, ska den deklarationsskyldige genom ändring eller tillägg lämna de uppgifter som behövs (31 kap. 4 och 5 §§ SFL). I paragrafen anges vilka fysiska personer som kan få skatte- reduktion. Av första stycket punkt 1 framgår att skattereduktion efter begäran kan medges den som vid beskattningsårets utgång fyllt Av första stycket punkt 2 framgår att personen ska ha varit obegränsat skattskyldig under någon del av beskattningsåret. En person som varit obegränsat skattskyldig endast en del av året har alltså möjlighet att få skattereduktion om denne uppfyller övriga förutsättningar för skattereduktionen. Endast den som framställer förnybar el har enligt första stycket punkt 3 rätt till skattereduktion. Enligt första stycket punkt 4 måste det vara fråga om en anslutningspunkt (inmatnings- och uttagspunkt), dvs. inmatning och uttag av el måste ske i samma punkt för att skattereduktion ska kunna komma ifråga. Det är egenproducenter av el som ska kunna få skattereduktion, dvs.