sou · H1B360 · 2013-08-23 00:00:00 — Med egenvärden menas de värden som naturen har oberoende av människan, och med existensvärden menas de värden som människan sätter på naturen för dess egen skull. Motiven till existensvärden är ofta en vilja att bevara naturen för framtida generationers skull (arvsvärde) eller bara för vetskapen om att naturen är frisk och välmående. Förekomsten av existensvärden innebär att en försämrad natur leder till välfärdsförluster. Därför är existensvärden relevanta att mäta i samhällsekonomiska analyser. Existensvärden kan utgöra en stor del av det totala ekonomiska värdet av en naturresurs. Andra värden utgörs inte minst av t.ex. användarvärden; den nytta som t.ex. en naturresurs genererar i termer av välbefinnande i samband med rekreation, eller det värde som uppstår då miljövaror går att sälja på en marknad, t.ex. fisk eller kött. Samhällsekonomiska analyser strävar ofta efter att försöka omsätta användarvärden och icke-användarvärden (såsom existensvärden) till en gemensam måttenhet, kronor. I princip skulle någon annan måttenhet kunna duga lika väl, men att omsätta det antropocentriska värdet av miljöförändringar till kronor innebär att olika handlingsalternativ som också innebär finansiella kostnader eller nyttor möjliggör en studie av vilket eller vilka handlingsalternativ som genererar mest välfärd, och kostnader och nyttor kan vägas mot varandra. Det är ofta svårt att mäta värdet av naturen. Under har dock ett antal metoder utvecklats inom den miljöekonomiska vetenskapen (se t.ex. och , 2012; et al., 2003; et al., 2004). Vad gäller användarvärden kopplade till miljöförändringar kan dessa ofta skattas genom att studera beteenden på någon marknad. Till exempel kan resekostnader användas för att studera rekreationsvärden – förenklat uttryckt bygger metoden på att de kostnader som läggs ned på att resa till ett visst naturområde kan användas för att ge ledtrådar om det värde resenärerna anknyter till områdets miljökvalitet. Vidare kan priser och kvantiteter av vissa försålda marknadsvaror användas som ledtråd till att skatta den nytta som miljökvaliteten ger i termer av input till produktion av marknadsvaror. Till exempel kan miljökvaliteten anses vara avgörande för produktion av fisk eller produkter från jordbruket. Vad gäller existensvärden krävs dock alternativa metoder eftersom förekomsten av existensvärden inte går att se i någon marknadstransaktion. Den dominerande ansatsen för att mäta existensvärden är därför s.k. betalningsviljestudier, där man på olika sätt tillfrågar enkätrespondenter om deras betalningsvilja för att uppnå eller säkerställa någon viss miljökvalitet. Bevarandet av rovdjuren i är i hög grad förknippat med just existensvärden, vilket gör att resultat från betalningsviljestudier blir högrelevanta att ta hänsyn till i analysen. I avsnitt 5.1.3. ges en översikt av resultaten från genomförda betalningsviljestudier kopplade till rovdjuren i . Tre huvudsakliga informationskällor har använts för att kartlägga konsekvenser. En litteraturöversikt, intervjuer med nyckelintressenter samt fokusgrupper med allmänheten. Dessa respektive källor presenteras nedan. Den litteraturöversikt som gjorts inom projektet baseras på svensk och internationell befintlig litteratur med fokus på kostnader och nyttor kopplade till de stora rovdjuren. Ansträngningar har även gjorts för att identifiera olika indirekta kostnader och mer diffusa konsekvenser (t.ex. oro och rädsla för rovdjur). Ett viktigt syfte med litteratursökningen har varit att denna ska karakteriseras av en hög grad av struktur och transparens. Målsättningen med den genomförda litteraturgenomgången har varit att det ska vara lätt för läsaren att förstå hur urvalet av källor har skett. Rent praktiskt har litteraturgenomgången genomförts enligt nedan: 1.Formella s.k. search strings på svenska och engelska som vi detaljerat redovisar i Appendix A1. Dessa search strings har använts för sökningar i Google och Google Scholar. En fördel med att göra litteratursökningar i Google och Google Scholar med hjälp av search strings är att sökningarna blir transparenta och breda. I dokumentationen av sökningarna via search strings inkluderades följande information: i) Källa, ii) Klassificering där 1 = vetenskaplig artikel och 0 = övriga källor, iii) Nytta eller kostnad?, iv) Vem påverkas?, v) Konsekvens?, vi) Typ av rovdjur, vii) Land, viii) Övrigt. Med hjälp av den strukturerade dokumenta- 1 Rapportens appendix publiceras på /publikationer tionen av sökresultaten kunde ett bibliotek skapas med granskade och relevanta källor. 2.Halvformella sökningar genom att representanter i kommittén m.fl. uppmanats att komma in med litteraturförslag. 3.Informella sökningar, t.ex. genom att titta på referenslistor till källor som vi hittat genom formella sökningar med search strings. Med utgångspunkt från de nio deltagande organisationerna i , kompletterat med , genomfördes personliga djupintervjuer för att ta del av organisationernas syn på vilka konsekvenser som kan förväntas till följd av olika scenarier för rovdjursförekomst. Intervjuerna var semistrukturerade, vilket innebär att samma frågor ställdes till samtliga som blev intervjuade, men med öppna svar. Detta gör det möjligt att i viss mån jämföra svar mellan olika respondenter och att få nyanserad, kvalitativ information. Dock medger metoden inte några kvantitativa eller statistiskt robusta slutsatser men kan ge mer detaljerad information om respondenternas syn på konsekvenser av rovdjursförekomst. Vidare ges chansen att fånga upp sådant som kan missas i fullt strukturerade enkätundersökningar med fasta svarsalternativ. Se avsnitt 6 för övergripande resultat av intervjuerna och Appendix B2 för frågor och detaljerade resultat från intervjuerna. För att ta del av allmänhetens syn på konsekvenser av rovdjursförekomst genomfördes två s.k. fokusgruppmöten. Genomförandet av ett fokusgruppmöte brukar definieras som en undersökningsmetod för att samla in kvalitativa data. Gruppen består av människor som tillfrågas om en viss fråga gemensamt. Metoden kan t.ex. användas när man behöver utforska något, få en förklaring eller inspiration till något, få nya idéer om något eller förstå motivationen bakom en viss företeelse eller vissa attityder. Frågor ställs till hela gruppen, som ofta består av mellan 6-8 personer, 2 Rapportens appendix publiceras på /publikationer och syftar till att uppmuntra till diskussion. Fokusgruppen leds av en utbildad moderator som ska sköta intervjun utan att vara alltför styrande, t.ex. ska moderatorn visa intresse för deltagarna, vara en god lyssnare, inte bli en av deltagarna, vara så neutral som möjligt och balansera interaktionen i gruppen. Det specifika syftet med de två fokusgruppmöten som genomförts i denna studie var att diskutera allmänhetens syn på samhällsekonomiska aspekter kopplade till rovdjur på ett strukturerat sätt. Mötena genomfördes i orterna i och i , vilka är två orter där allmänheten påverkas av närvaron av rovdjur. Företaget anlitades för rekryteringen av deltagare till fokusgruppmötena då de är specialiserade på just detta. Sammanlagt deltog nio personer på mötet i och åtta personer på mötet i . avsnitt 6 presenterar de generella resultaten från dessa två möten. För protokoll från fokusgruppmötena, se Appendix C3. 3 Rovdjurens utbredning och ekologiska roll I det här avsnittet går vi kortfattat in på rovdjurens utbredning i och vilken roll de har i det svenska ekosystemet. Texten är övergripande och bygger på befintlig litteratur. Allmänt kan det konstateras att mer forskning behövs på rovdjurens roll i ekosystemet. Detta avsnitt är dock inte avsett att ge en helhetsbeskrivning av existerande kunskap och/eller kunskapsluckor, till detta krävs ekologisk kompetens. Syftet med avsnittet är, snarare än att utgöra en djup analys, att lägga en grund för kommande avsnitt. Notera också att vi här inte går in på vad som är en långsiktigt ekologiskt hållbar nivå av olika rovdjur. Den typen av bedömningar måste göras inom den naturvetenskapliga vetenskapen. , järv, lodjur och varg är toppredatorer som kan påverka både spridning och populationsstorlekar hos sina bytesdjur. Nedan presenterar vi för var och en av arterna utbredning, levnadsförutsättningar och hot, samt några nyckelpunkter som rör deras interaktion med det övriga ekosystemet. Vad gäller effekter på ekosystemet vill vi här betona att det sannolikt finns effekter som vi inte är medvetna om, men som kan visa sig ha betydelse. Ett exempel för att illustrera påståendet kan vara et al. (2009) som konstaterar att björnens predation på 3 Rapportens appendix publiceras på /publikationer lax i kan ha påverkat biodiversitet och evolutionsmönster hos indianlaxen (sockeye ). Ett annat exempel, också relaterat till björnen, kan vara evolutionen av de äpplen vi har i , som enligt Juniper (2007) drivits fram av framförallt björnens förmåga att sprida fröer. Ett försök till sammanställning av rovdjurens ekologiska roll ges av exempelvis av Ordiz (2010). En viktig inverkan som rovdjuren har i det svenska ekosystemet är på klövviltstammarna. Samspelet mellan rovdjur och klövviltsjakt är därmed en ytterligare faktor att ta hänsyn till, bortsett från rovdjurens rent ekologiska roll frånsett människan, när ekologiska effekter ska bedömas på djupet. finns ca 3 300 björnindivider i . Historiskt har björnstammen haft både upp- och nedgångar. fanns ca 4 700-4 800 björnar i , därefter följde en minskning då björnen fridlystes. fanns bara ca 130 björnar i . har den svenska björnstammen haft en kraftig tillväxt (SOU 2011:37). finns framförallt i de norra och centrala delarna av landet, från /och norrut. Längs östkusten finns bara enstaka rapporter om björnobservationer, medan den är talrik i skogslandet och mot fjällområdena (Sahlén et al., 2006). Björnen är en allätare som livnär sig på bär, myror, örter, gräs och klövdjur, framförallt älgkalvar. Björnen är också en predator på ren i renskötselområdet. Den vegetabiliska delen dominerar överlag, men dieten är säsongsbetonad. när björnen går ur idet domineras kosten av myror och älg. Födotillgången kan vara en begränsande faktor för björnstammens tillväxt, men den största begränsande faktorn är legal och illegal jakt (Sahlén et al., 2006). I samma källa framgår att den skandinaviska björnstammen har en god genetisk variation, men att spridning och vandring över landet bör uppmuntras för att bibehålla denna. Potentiella framtida risker som kan äventyra spridningen och levnadsförutsättningar är inverkan av bebyggelse, vägnätverk och turismanläggningar, samt förluster av habitat. Björnens mest synliga inverkan på ekosystemet förefaller framförallt gälla älgstammarna, och påverkan kan vara relativt stor i björntäta områden. Totalt av björnens årliga energiintag utgörs av älg (Sahlén et al., 2006). har beskrivits i bl.a. Swenson et al. (2001), där man konstaterar att förlusten av älgkalvar i ett område med tät björnpopulation är , medan den i ett motsvarande område utan björn uppgår till . Swenson konstaterar därför att nettoförlusten av älgkalvar till följd av björnpredation kan uppgå till av de tillgängliga kalvarna i ett område med tät björnpopulation. Dock har älgkor som förlorat en kalv till björn större chans att föda tvillingkalvar , troligtvis beroende på att energi som annars gått åt till att producera mjölk nu istället kan användas för att bygga upp en bättre kondition hos älgkon. Sahlén et al. (2006) uppskattar att, medräknat denna effekt, nettoeffekten av björnpredation på älgkalv i björntäta områden reduceras till . Det finns bedömningsvis ca 1000 järvindivider i , varav ca 650 i och 350 i . har antalet föryngringar ökat, framförallt i och . Järven finns framförallt i fjällkedjan men mindre populationer förekommer också i skogslandet (Artdatabanken, 2012). Järven är en generalist och asätare. förekommer ett flertal olika bytesdjur som hare, smågnagare, tamren och i begränsad utsträckning tamfår, och är den huvudsakligen asätare på kadaver lämnade av lo och varg, samt djur som dött av andra anledningar. Det främsta hotet mot järven i är illegal jakt (Ordiz, 2010). Andra hot är t.ex. habitatförluster och fragmentering av habitat på grund av t.ex. infrastrukturutbyggnad. Vidare visar att den genetiska variationen är lägre än för många andra däggdjur (et al., 2000). Ordiz (2010) konstaterar att det jämfört med andra rovdjursarter inte har forskats så mycket på järven. (2003) menar att järven har en roll som liknar andra toppredatorer. Asätarfunktionen anses viktig eftersom den bl.a. påskyndar återföringen av näringsämnen till ekosystemet och späder ut potentiella infektionshärdar (Ordiz, 2010). finns ca 250 lodjursfamiljegrupper i , motsvarande ca 1500 lodjursindivider (SOU 2012:22). Lodjuret finns i hela med störst förekomst i Bergslagen, längs och i delar av renskötselområdet (Artdatabanken, 2012). Lodjuret har länge varit mycket hotat men under har lodjursjakten begränsats och stammen har ökat (Ordiz, 2010; Artdatabanken, 2012). Lodjurets huvudsakliga föda är klövdjur, t.ex. rådjur och tamren. Lodjuret angriper även ibland tamboskap som t.ex. får. I vissa områden jagar lodjuret andra djur som harar, fåglar och gnagare. Ett flertal forskningsartiklar (se t.ex. et al., 2006 och et al., 2002) redovisar data som tyder på att habitatets utseende och tillgång till bl.a. rådjur styr lodjurets val av habitat, och att det inte finns en aktiv selektion mot habitat med tillgång till tamboskap. Det allvarligaste hotet mot lodjuret i är illegal jakt. Vidare dör flera tiotals lodjur i trafiken och i rävskabb (, 2011a). De primära bytena för svenska lodjur är rådjur och tamren. Vad gäller rådjur kan konsekvenserna vara stora. Enligt muntliga uppgifter är predationen i bl.a. och så pass stor att man där har fått en mycket negativ påverkan på rådjursstammen (, , pers. komm., och , , pers. komm.). Vi har dock inte identifierat vetenskapliga studier som beskriver konsekvenserna av lodjurspredation på rådjur i olika områden i . Vad gäller ren redovisas predationen i avsnitt 5.2.3. Dagens bestånd av varg i uppskattas av Viltskadecenter (2013a) till mellan 270 och 330 individer. Vidare finns ca 50 vargar som är gränsöverskridande mellan och . Vargen har historiskt förekommit i hela , med ett sammanhängande utbredningsområde över stora delar av och norra (SOU 2011:37). var vargen nästintill utdöd i , men har vargbeståndet återhämtat sig. De största tätheterna finns i och södra , men varg förekommer också i delar av , , och samt längs , och (Artdatabanken, 2012). Vargen är en generalist som livnär sig på de födoresurser som är mest tillgängliga. Både större byten, som älg och rådjur, samt mindre ryggradsdjur, ryggradslösa djur, vegetabilier och kadaver förekommer (Ordiz, 2010). Vargen angriper också tamboskap. Vargen har god förmåga att anpassa sig till olika miljöer. En viktig förutsättning är dock att området är rikt på vilt. (2011a) konstaterar att det största hotet mot vargen i är illegal jakt. Vidare kan inavel få en märkbar effekt om inte nytt genmaterial tillförs till den skandinaviska populationen. Ytterligare hot är rävskabb och bil- och tågtrafik. Vargen är en tydlig toppredator som potentiellt kan inverka på bestånden av sina bytesdjursarter. En vargflock dödar ca 120 älgar , oavsett flockstorlek (SOU 2012:22). Kadaverresterna blir ofta mat för asätande däggdjur och fåglar. Bland annat korp, räv, mård och duvhök gynnas av vargens predation. Även kungsörn, kråka, skata, vildsvin, björn och grävling har registrerats vid älgkadaverrester från varg i (Wikenros et al., 2011). 4 Åtgärdsalternativ och jämförelsealternativ För att en samhällsekonomisk analys ska kunna genomföras behövs något att analysera. En nytta av en situation, respektive en kostnad av en situation är bara en nytta respektive en kostnad jämfört med hur det skulle sett ut i en annan situation. Nyttan eller kostnaden av nuvarande rovdjurspopulationer i måste bygga på att det finns något alternativ att jämföra med. Ofta förekommer i litteratur och debatt begreppen nytta respektive kostnad relativt opreciserat. Men i bakgrunden finns alltid ett s.k. jämförelsealternativ eller referensalternativ. Detta kan illustreras med ett exempel. Antag att totalkostnaden för vargangrepp på får skattas. I sin enkelhet förefaller det här vara analytiskt välpreciserat, men denna kostnad bygger implicit på ett jämförelsealternativ som innebär att inga vargangrepp inträffar, t.ex. på grund av att vargstammen är noll. Analysen har då implicit gått ut på att jämföra en situation med noll vargangrepp med dagens situation. Det problematiska med den här typen av analyser som grund för policybedömningar är ofta att de inte riktigt analyserar exakt de åtgärdsrespektive jämförelsealternativ som är politiskt relevanta. en samhällsekonomisk konsekvensanalys vill man i princip jämföra kostnader mot nyttor av att genomföra någon förändring. I vårt fall vill vi utreda konsekvenserna av en ökning respektive en minskning av rovdjurspopulationerna i . Vad gäller ett minskningsscenario förefaller det inte vara högrelevant att analysera en situation där populationerna av någon viss rovdjursart är noll. Bara ett fåtal av intressenterna i rovdjursfrågan vill ha en sådan situation. Därför finns det ett visst gap mellan existerande tillgång till information – som ofta implicit bygger på jämförelsealternativet noll – och den information som egentligen skulle behövas om en kostnads-nyttoanalys ska genomföras på politiskt relevanta åtgärdsalternativ. Nedan presenterar vi de åtgärdsalternativ och de jämförelsealternativ som vi i vår rapport i så hög utsträckning som möjligt försöker basera analys och diskussion på. Jämförelsealternativen grundar sig på dagens rovdjurspopulationer enligt (SOU 2012:22). Åtgärdsalternativen är beslutade av oss själva i samråd med sekreterare, utifrån vad vi bedömt vara situationer som är relevanta att analysera. Notera att vi inte analyserar eller föreslår vilka politiska verktyg som skulle krävas för att nå de olika åtgärdsalternativen. Vidare läggs i rapporten inte någon politisk vikt i valet av åtgärdsalternativ. Andra alternativ kan förstås vara möjliga och fullt relevanta. Åtgärdsalternativen och referensalternativen har under projektet fungerat som ett grundläggande stöd för analysen. Till exempel har de underlättat intervjuer och fokusgrupper när det gäller att nå en samsyn kring vad som ska analyseras. Vidare har de lagt en grund för analys kopplad till den informationsinhämtning som skett via litteraturstudierna. Det är dock viktigt att betona att existerande information kopplad till just de här specifika scenarierna för respektive rovdjursart är mycket bristfällig. Genomgående i rapporten försöker vi dock, i den mån det är möjligt, knyta an till scenarierna som presenteras nedan. Jämförelsealternativ: Ett bibehållande av ca 3 300 individer i . Åtgärdsalternativ: Åtgärder genomförs så att antalet björnar i minskar till 1 800 individer . Detta antal motsvarar (SOU 2012:22) miniminivå för gynnsam bevarandestatus. Notera att vi inte har tagit fram något åtgärdsalternativ som innebär en ökning av antalet björnindivider i . Jämförelsealternativ: Ett bibehållande av ca 650 individer i . Åtgärdsalternativ 1: Åtgärder genomförs så att antalet järvar i ökar till 850 individer . Detta antal motsvarar (SOU 2012:22) miniminivå för gynnsam bevarandestatus. Åtgärdsalternativ 2: Åtgärder genomförs så att antalet järvar i minskar med till 400 individer . Detta antal motsvarar det etappmål som antog för järv 2001. Jämförelsealternativ: Ett bibehållande av ca 1500 individer i . Åtgärdsalternativ 1: Åtgärder genomförs så att antalet lodjur i ökar med till 1800 individer . Åtgärdsalternativ 2: Åtgärder genomförs så att antalet lodjur i minskar med till 1200 individer . Detta antal motsvarar (SOU 2012:22) miniminivå för gynnsam bevarandestatus. Jämförelsealternativ: Ett bibehållande av ca 252-291 individer i Sverige.4 Åtgärdsalternativ 1: Åtgärder genomförs så att antalet vargar i ökar med till 450 individer . Detta antal motsvarar (SOU 2012:22) miniminivå för gynnsam bevarandestatus. Åtgärdsalternativ 2: Åtgärder genomförs så att antalet vargar i minskar med till 100 individer . Detta antal motsvarar enligt (SOU 2012:22) det antal vargar som fanns i . I detta avsnitt identifieras de samhällsekonomiska konsekvenser som kan antas uppstå till följd av en ökning respektive en minskning av rovdjurspopulationerna i . Identifieringen har gjorts genom att analysera resultaten från genomförda litteraturstudier, intervjuer och fokusgrupper, se avsnitt 2. En viss avgränsning har gjorts där vi valt att inte presentera konsekvenser som bedömts som alltför osäkra eller små. Vidare exemplifierar vi respektive kostnads- eller nyttopost med kvantitativa uppskattningar där det låter sig göras, baserat på den information vi har tillgänglig. Som konstaterades i avsnitt 4 är dock ett problem med befintliga data att de ofta implicit jämför nuläget med ett läge där rovdjursnivåerna ligger på noll. Detta gör det ofta svårt att koppla data till mer marginella ökningar respektive minskningar av antalet rovdjur, som är fallet i våra scenarier. Vidare är fallet för många av de identifierade konsekvenserna att den existerande kvantitativa informationen överhuvudtaget är mycket bristfällig. Genomgående i avsnitten nedan identifieras konsekvenserna kvalitativt till följd av en (ospecificerad) ökning av respektive rovdjursbestånd. Detta gör det möjligt att vara konsekvent i beskriv- 4 för planering av de scenarier som analysen bygger på var detta den senaste siffran för vargantalet som rapportförfattarna hade tillgång till. Nuvarande vargpopulation är något högre (se avsnitt 3). Detta bedöms dock inte påverka analysen i någon stor omfattning. ningarna mellan olika avsnitt. Det är rimligt att anta att konsekvenserna vid en minskning blir de omvända. För att identifiera samhällsekonomiska konsekvenser har vi baserat vår analys på vem som påverkas. Genom vår litteraturgenomgång har vi kunnat identifiera ett antal huvudintressentgrupper: -Övrigt lantbruk (innefattar även lantbruk utan djurhållning) Jägare och jaktrelaterad näring Dessa intressentgrupper preciseras mer noggrant i inledningen av respektive avsnitt nedan. I vissa av avsnitten inkluderas en textbox som bygger på hur en individuell verksamhet kan påverkas av rovdjursförekomst. Dessa textboxar bör ses som illustrativa och bygger på enskilda verksamhetsutövares egna uppfattning av konsekvenser kopplade till rovdjursfrågan. I det här avsnittet går vi igenom vilka konsekvenser som fler eller färre rovdjur kan få för den svenska allmänheten. Som allmänheten räknar vi den svenska befolkningen, dvs. invånare i såväl delar av landet med förekomst av björn, järv, lodjur och/eller varg som delar av landet utan förekomst av dessa rovdjur. Vi tar i detta avsnitt dock inte upp konsekvenser som primärt gäller de specifika grupper som specialstuderas i andra delar av rapporten. Som framgår nedan handlar konsekvenser för allmänheten av fler eller färre rovdjur mycket om förändringar i livskvalitet. Sådana förändringar är svåra att mäta. För en samhällsekonomisk analys är det gängse tillvägagångssättet att försöka mäta förändringar i livskvalitet som förändringar i människors välbefinnande. förändringar i välbefinnande mäts ekonomiskt utifrån vilka ekonomiska avvägningar som människor är villiga att göra för att undvika en viss förändring eller för att åstadkomma en viss förändring. Dessa avvägningar mäts genom att undersöka vilka kompensationskrav som människor har för att acceptera en försämring eller avstå från en förbättring, eller vilken betalningsvilja de har för att undvika en försämring eller få en förbättring. Se t.ex. och (2012) för formella definitioner av sådana mått. Människors agerande på marknader ger information om sådana här ekonomiska avvägningar.