sou · H1B382 · 2013-12-17 00:00:00 — – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats Betänkande av Utredningen om vissa begravningsfrågor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor på begravningsområdet. Utredaren skulle analysera behovet av ändrad lagstiftning i syfte att uppnå en miljömässig hantering av metaller efter kremering. Uppdraget omfattade också att analysera hur ett ansökningsförfarande och en prövning av nya begravningsmetoder skulle kunna regleras. Genom tilläggsdirektiv fick utredaren även i uppdrag att utreda frågan hur begravningsavgifterna för begravningsverksamheten i och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats. Till särskild utredare förordnades överantikvarien . Som experter förordnades juristen , professorn och prästen . Att som sakkunniga biträda utredningen förordnades från samma datum rättssakkunniga , departementssekretaren och kanslichefen . förordnades som experter rättschefen och civilekonomen . Från samma datum förordnades rättssakkunniga som sakkunnig. Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet Utredningen om vissa begravningsfrågor (S 2012:10). Härmed överlämnas utredningens betänkande Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats (SOU 2013:82). Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande. Uppdraget är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m..................................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2013:377) om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. ................................................................................ 1.3Förslag till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144)............................................................................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2013:379) om ändring i begravningslagen (1990:1144) ................................. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om 1.6 Förslag till förordning om ändring i begravningsförordningen (1990:1147) ................................... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:807) om ändring i förordningen (1999:729) om 1.8Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) .......................................... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:358) om behörig länsstyrelse i Utredningens uppdrag och arbete................................. 2.1.1 Återvinning av metaller efter kremering ..................... 2.1.2 Prövning av nya begravningsmetoder.......................... Återvinning av metaller efter kremering......................... 3.1.1 Bestämmelsen i 5 kap. 6 § begravningslagen ............... 3.1.2 Lokala regler för begravningsverksamheten................ Tillämpningen i praktiken........................................................ Överväganden och förslag ....................................................... 3.4.1 En miljövänlig ordning präglad av respekt för den 3.4.2 Förutsättningar för ett etiskt försvarbart Prövning av nya begravningsmetoder............................. Betänkandet Några begravningsfrågor (SOU 2009:79) .......... Kremering som begravningsform ................................ Överväganden och förslag ....................................................... 4.4.1 i gör en förhandsprövning varefter regeringen avgör............... Förutsättningar för tillåtlighet..................................... 4.4.3 Närmare om ärendehanteringen vid ..... En enhetlig begravningsavgiftssats .............................. 5.2.3 Principen om den kommunala självstyrelsen.............. 5.2.5 Gränsen skatt – avgift................................................... Överväganden och förslag ....................................................... 5.3.1 En enhetlig avgiftssats för hela riket ........................... Förslaget om återvinning av metaller efter kremering .......... Förslaget om prövning av nya begravningsmetoder .............. Förslaget om enhetlig begravningsavgiftssats ........................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................. 7.1Återvinning av metaller efter kremering och prövning av 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m..................................... 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:377) om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. ................................................................................ 8.3Förslaget till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144)............................................................................... 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:379) om ändring i begravningslagen (1990:1144) ............................... 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:243) om 8.6 Förslaget till förordning om ändring i begravningsförordningen (1990:1147).................................. 8.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:807) om ändring i förordningen (1999:729) om 8.8Förslaget till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) ........................................ 8.9Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2012:358) om behörig länsstyrelse i Utredningen har sett över vissa frågor på begravningsområdet. I översynen har ingått att analysera dels behovet av ändrad lagstiftning i syfte att uppnå en miljömässig hantering av metaller efter kremering, dels hur prövning av nya begravningsmetoder kan regleras. Uppdraget har även rymt att utreda hur och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats. I den första delen ska utredningen bedöma om det är lämpligt att återvinna metaller efter kremering med hänsyn till etiska, miljömässiga och ekonomiska värden. I den andra delen ska utredningen utforma ett ansöknings- och prövningsförfarande för nya begravningsmetoder. Utredningen ska särskilt ta hänsyn till kraven på en värdig behandling av avlidna. Vikt ska även fästas vid miljömässiga och ekonomiska aspekter. I den tredje delen ingår att utreda hur även begravningsverksamheten i och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats, med särskilt beaktande av frågans konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Återvinning av metaller efter kremering Svensk rätt tillåter inte återvinning av metall som inte förbränts vid kremering av en avliden person. Detta framgår av 5 kap. 6 § begravningslagen (1990:1144). Efter kremering finns det normalt i askan metallrester av olika slag, exempelvis kistbeslag och metallimplantat. Enligt 5 kap. 6 § första stycket begravningslagen ska sådana delar av stoftet som inte har förbränts vid kremeringen tillföras askurnan. Emellertid kan vissa metallrester på grund av sitt omfång inte tillföras den. I så fall ska innehavaren av krematoriet låta förstöra delarna eller gravsätta dem inom en allmän begravningsplats. Paragrafen har tillkommit för att säkerställa att stoftet efter en avliden person hanteras på ett värdigt och pietetsfullt sätt. Regleringen medför emellertid att en stor mängd metaller som inte förbränts vid kremeringen grävs ned i marken på landets kyrkogårdar. Enligt uppgift rör det sig om metaller . Den praktiska hanteringen av metalldelar som inte förbränts vid kremeringen varierar. Metalldelarna skiljs normalt maskinellt från askan genom en s.k. askberedare. Det förekommer emellertid att metalldelar sorteras bort manuellt. Den metall som sorteras bort från askan placeras i en behållare där metalldelar från flera kremationer samlas. Metalldelarna grävs därefter ned någonstans på kyrkogården eller läggs i en grav, separerade från stoftet och urnan. En miljövänlig ordning präglad av respekt för den avlidna Starka miljömässiga skäl talar för att återvinning av metallföremål ska införas. Metall är en ändlig naturresurs som det är viktigt att hushålla med. Dessutom kan giftiga metaller som grävts ned i marken påverka människors hälsa och miljön på ett menligt sätt. En ökad återvinning bidrar också till att nå det av antagna generationsmålet för miljöarbetet och till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Inte minst kan återvinning vara ett mer pietetsfullt sätt att ta hand om metallföremålen, än rådande förhållanden. Sammantaget bedömer utredningen att det är mer pietetsfullt att direkt ta hand om metallföremål som inte får anses vara en del av askan efter stoftet och låta dem återgå till kretsloppet genom återvinning. Utredningen föreslår därför att bestämmelsen i 5 kap. 6 § begravningslagen ändras på så sätt att metallföremål som inte förbränts vid kremering och som skiljts från askan ska återvinnas. Förutsättningar för ett etiskt försvarbart återvinningsförfarande Återvinning av metallföremål som inte förbränts vid kremeringen förutsätter att krematorierna använder ett likartat system. I fråga om sortering av askan, ska krematorierna som regel använda askberedare. hantering ska ske med restriktivitet. Vidare ska varje huvudman för begravningsverksamheten upphandla tjänsten att återvinna metallföremålen. Syftet med återvinning är att värna om människors hälsa och miljön, som respekten för den avlidna säkerställs. Därför föreslår utredningen att den ersättning som metallåtervinningen inbringar ska gå till Allmänna arvsfonden. tillsynsansvar för begravningsverksamheten följer av 10 kap. 1 § begravningslagen och 5 § förordning (2012:358) om behörig länsstyrelse i begravningsärenden. Ansvaret får anses omfatta att även utöva tillsyn över återvinningsförfarandet. Prövning av nya begravningsmetoder i gör en förhandsprövning varefter regeringen avgör Utredningen anser att nya begravningsmetoder bör införas genom att de regleras i begravningslagen. För att ändå fullgöra uppdraget har följande förslag tagits fram. Länsstyrelsernas verksamhet på begravningsområdet innefattar en stor mängd frågor och avser både tillsyn och tillstånd. Därför föreslår utredningen att är den myndighet som ska bereda ärenden som rör nya begravningsmetoder. Intresset att använda befintliga resurser motiverar även att endast en länsstyrelse gör detta. Utredningen föreslår att ansvaret ska ligga hos landets största länsstyrelse, i . Följaktligen är det till denna myndighet som ansökningar om tillåtlighet till nya begravningsmetoder ges in. Utredningen föreslår att gör en förhandsprövning som tjänar som beslutsunderlag för regeringen som avgör ärendet. Det innebär att bereder ärendet, för att därefter överlämna frågan till regeringen med eget yttrande angående om metoden bör tillåtas. Regeringen är inte bunden av yttrandet. Om regeringen bedömer att metoden ska tillåtas, fattas beslutet genom att regeringen beslutar om författningsändringar på förord- Därmed innebär ställningstagandet ett generellt godkännande av metoden som sådan. Det innebär dock inte att tillstånd ges till uppförande av en anläggning. Om regeringen däremot bedömer att metoden inte ska tillåtas, lämnar den ansökan utan åtgärd. Ytterst är det fråga om en lämplighetsbedömning. Utredningen föreslår att handläggningen vid ska finansieras genom ansökningsavgifter. Vidare föreslås att behörig sökande är någon av huvudmännen för begravningsverksamheten enligt 2 kap. 1 § begravningslagen eller den vars ansökan biträds av minst en av dessa. Behörig innehavarare av en ny begravningsanläggning är den som innehar en allmän begravningsplats eller en församling. Det innebär att samma krav som gäller i fråga om vem som får anordna och driva krematorier tillämpas. Om det finns patent föreslår utredningen att den som ansöker om tillåtlighet till en ny begravningsmetod visar att sökanden är behörig patentinnehavarare eller att godkännande från patentinnehavararen till metoden finns. Utredningen föreslår att regeringen får tillåta en ny begravningsmetod om metoden innebär en värdig behandling av avlidna och är lämplig ur miljömässiga och ekonomiska hänseenden. För att möjliggöra en prövning av de etiska aspekterna ska ansökan innehålla relevant material, som dokumenterade och kvalitetssäkrade tester som visar att metoden fungerar som det redovisats i ansökan. När det gäller en ny metods påverkan på människors hälsa och miljön, ska en miljömässig bedömning ske redan vid prövningen av själva metoden och inte enbart i fråga om den anläggning som ska användas. Sökanden ska vidare presentera en analys av förväntade kostnader samt redovisa hur finansieringen ska lösas. Det krävs att metoden går att genomföra på ett ekonomiskt rimligt sätt. Enligt 9 kap. 1 § begravningslagen ska den som är folkbokförd i betala en avgift för begravningsverksamheten (begravningsavgift). Begravningsavgiften ska betalas till den huvudman inom vars förvaltningsområde den avgiftsskyldige är folkbokförd. Den genomsnittliga begravningsavgiften för inkomstår 2013 är . För kommun är begravningsavgiften för samma inkomstår och för . Från ska folkbokföring inte längre ske i en församling inom utan i en kommun. införs en enhetlig begravningsavgift för huvudmän inom . Avgiftssatsen ska beräknas på motsvarande sätt som genom att kostnaderna för begravningsverksamheten divideras med beskattningsunderlaget. I stället för att detta görs för varje församling, får Kammarkollegiet i uppgift att med beaktande av samtliga huvudmäns kostnader fastställa en enhetlig avgiftssats. I de fall en kommun är huvudman för begravningsverksamheten ska alltjämt kommunen fastställa avgiftssatsen för dem som är folkbokförda inom kommunen. En enhetlig avgiftssats för hela riket Om och kommuner inlemmas i systemet innebär det att Kammarkollegiet beslutar om en enhetlig begravningsavgiftssats för all begravningsverksamhet i riket. Begravningsavgiftssatsen bestäms på samma sätt som genom att kostnaderna för begravningsverksamheten jämförs med den beskattningsbara inkomsten för dem som bor inom begravningshuvudmännens respektive förvaltningsområde. Huvudmännen underrättar Kammarkollegiet om sina kostnader. Kammarkollegiet har sedan att lägga samman kostnaderna och jämföra dessa med den totala beskattningsbara inkomsten för de personer som omfattas av avgiftssatsen. Kvoten däremellan utgör den avgiftssats som Kammarkollegiet ska fastställa. Kammarkollegiet ska underrätta om avgiftssatsen och om respektive huvudmans andel av kostnaderna. betalning av avgifter till huvudmännen ska ske utifrån vars och ens andel av de totala kostnaderna för begravningsverksamheten i enlighet med de uppgifter Kammarkollegiet har lämnat Alla kommuninvånare betalar därmed begravningsavgift enligt samma avgiftssats. Intresseavvägning mellan intresset av nationell enhetlighet och den kommunala självstyrelsen Den grundläggande frågan är om regeringsformens bestämmelser om den kommunala självstyrelsen hindrar att och kommuner inordnas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats. Genom förslaget inskränks kommunernas rätt att bestämma storleken på avgiftssatsen. Detta är ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Principen om den kommunala självstyrelsen har lagts fast redan i regeringsformens portalparagraf, 1 kap. 1 § andra stycket. Enligt 14 kap. 2 § regeringsformen gäller principen om självstyrelse för all verksamhet. Genom bestämmelsen i 8 kap. 2 § första stycket 3 regeringsformen står det klart att utrymmet för självstyrelse inte är obegränsat. I paragrafen stadgas således att genom lag bestämmer grunderna för kommunernas och landstingens organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden. Om och kommuner införlivas i systemet, skulle en för hela landet gemensam begravningsavgift vara . Effekten för de som redan ingår i systemet blir en marginell sänkning av avgiften . På en årsinkomst om innebär det att avgiften blir lägre , eller lägre . Störst effekt skulle förändringen innebära för boende i . Avgiften i om skulle höjas till den gemensamma nivån om . Vid en årsinkomst om skulle det innebära att avgiften höjdes med , eller . Generellt sett kan det konstateras att högre begravningsavgifter är vanligare i områden med lägre inkomster och tvärtom. En enhetlig begravningsavgiftssats får därför positiva fördelningseffekter. Vid en avvägning mellan intresset av nationell enhetlighet i fråga om uttag av begravningsavgift och självstyrelse, väger det första intresset enligt utredningens uppfattning tyngre. Det finns inga alternativa sätt att uppnå syftet. ningen att och kommuner kan inlemmas i systemet med en enhetlig begravningsavgiftssats, utan att det står i strid med regeringsformens föreskrifter om den kommunala självstyrelsen. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 3 a och 4 §§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 1 ska ha följande lydelse. När en kommun eller ett När en kommun eller ett landsting har fastställt budgeten, landsting har fastställt budgeten, rätta om den skatte- skattesats som har bestämts för sats som har bestämts för det Om skattesatsen inte har fast- Om skattesatsen inte har fast- ställts före oktober månads ut- ställts före oktober månads ut- gång, skall styrelsen genast under- gång, ska styrelsen genast under- förslag till skattesats. förslag till skattesats. annan skattesats än den före- annan skattesats än den före- fastställts, skall styrelsen om den fastställda skattesatsen. om den fastställda skattesatsen. Om budgeten inte har fastställts Om budgeten inte har fastställts 1Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1977:191. 2Senaste lydelse 2003:679. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. före november månads utgång, före november månads utgång, skall, så snart skattesatsen för den ska, så snart skattesatsen för den preliminära skatten har fastställts, preliminära skatten har fastställts, andra styckena gäller även under- rättelse om avgiftssats enligt begrav- ningslagen (1990:1144). Det som sägs i denna paragraf Det som sägs i denna paragraf om kommun och kommunal- om kommun och kommunal- fråga om landsting och lands- fråga om landsting och lands- om slutavräkning av begravningsavgiftsmedel gäller dock i stället bestämmelserna i sjätte stycket. En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten uppbära preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar produkten av de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomsterna i kommunen enligt beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) i fråga om inkomstskatt (skatteunderlaget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats för beskattningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har fastställts senast i september året före beskattningsåret. En kommun har också rätt att under visst år (avgiftsåret) av staten uppbära fastighetsavgiftsmedel med belopp som motsvarar vad kommunen haft rätt att uppbära i sådana medel närmast föregående år med justering för skillnaden mellan de sammanlagda fastighetsavgifterna i kommunen enligt beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen året före avgiftsåret och motsvarande summa andra året före avgiftsåret. Senast ska regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som ska svara mot den uppskattade procentuella förändringen av skatte- 3 Senaste lydelse 2011:1300. Ändringen innebär bl.a. att sjätte stycket upphävs. underlaget i riket. Den ena ska avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret. Den andra ska avse förändringen mellan året före beskattningsåret och beskattningsåret. då riksdagsval hålls , får regeringen dock ändra redan fastställda uppräkningsfaktorer. Detta ska ske senast efter att regeringen avlämnat budgetpropositionen. Innan betalar ut kommunalskattemedel och fastighetsavgiftsmedel till kommunerna ska avräkning och tillägg för bidrag göras enligt 19 § lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och 6 § lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade. Vidare ska avräkning göras enligt 62 kap. 10 § skatteförfarandelagen. Det belopp som framkommer ska betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte ska medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , ska utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får dock förordna att utbetalningen ska grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari, grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, ska den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningarna , månader. En slutavräkning av kommunalskattemedlen ska ske när besluten om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen efter beskattningsåret har fattats. Därvid ska en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. Produkten av skatteunderlaget enligt besluten om slutlig skatt och den skattesats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kommunalskattemedlen enligt andra stycket ska skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. I motsatt fall ska skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. Utbetalning eller återbetalning ska göras andra året efter beskattningsåret. En slutavräkning av kommunens begravningsavgiftsmedel ska ske när besluten om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen efter beskattningsåret har fattats. Produkten av skatteunderlaget enligt besluten om slutlig skatt och den avgiftssats för begravningsavgiften som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga begravningsavgiftsmedlen. Om dessa överstiger de preliminära begravningsavgiftsmedlen enligt andra stycket ska skillnaden betalas ut till kommunen. I motsatt fall ska skillnaden återbetalas av kommunen. Utbetalning eller återbetalning ska göras andra året efter beskattningsåret. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 4 § i sin gamla lydelse ska fortsätta att tillämpas till dess slutavräkning av begravningsavgiftsmedel reglerats för beskattningsår 2015. Bestämmelsen i 4 § i sin nya lydelse ska tillämpas från beskattningsår 2016. lag om ändring i lagen (2013:377) om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 3 och 4 a §§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 4 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ska till kommuner och landsting redovisa den skatt för det föregående året som tillkommer kommunen eller . Regeringen meddelar närmare föreskrifter om sådan redovisning.