sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — The new term straightens out a few question marks but does not imply any major changes compared with the current system. An information obligation for municipalities The second proposal is that the municipalities should be obliged to inform parents of when their application was received by the municipality and of the place deadline that has been calculated for their child. The municipality should also provide information about the possibility of receiving a waiting allowance if the child is not offered a pre-school place within the statutory time limit. This information must be provided in writing and must be sent out as soon as possible after the parents application has been received. Some municipalities already provide such information, but this is a voluntary undertaking and not an obligation. A reporting obligation for municipalities The third proposal is that once a year the municipalities should check how many children were not offered a place within the time limit during that year and report this figure to the Swedish Schools Inspectorate, the municipal assembly and the auditors working in each municipality. This will allow the general public to access information about any delays and the Swedish Schools Inspectorate to carry out an inspection and intervene against municipalities that do not fulfil their obligations. A similar reporting system is in place in the social services and seems to have had a positive effect on delays in this area. Waiting allowance for parents affected The fourth proposal is financial compensation for parents who have had to wait too long for a pre-school place. We propose that they should be entitled to apply for waiting allowance from the . This is a benefit that should largely be equivalent to parental benefit but that is only paid when a parent has had to wait too long for a pre-school place. If all the requirements are met, the parent should be able to receive compensation equivalent to his or her parental benefit at basic level or sickness benefit level. This provides protection if a parent has run out of parental benefit days. This also means that parents who have parental benefit days left do not have to use these during the delay. Instead, these days can be saved for later use. It is proposed that the municipality that has not offered a pre- school place within the time limit should be responsible for paying the waiting allowance. In purely practical terms, the should calculate how much the municipality is to pay. It is proposed that the liability for payment cover the waiting allowance that has been paid and in some cases also a financial penalty that will go to the state. The financial penalty is intended to even out the differences between parents with differing levels of income so that the municipality pays the same amount regardless of who is affected by the delay. The waiting allowance thus has a dual function. On the one hand, it should give parents some security and, on the other hand, it should place pressure on the municipalities to offer a pre-school place to all children within the time limit. For 2013, a municipality that fails to do this would have to pay per child each day, or almost 000 a month. This creates strong incentives to offer a pre-school place to all children within the statutory time limit. Consequential amendments in other regulatory frameworks For the waiting allowance system to work and provide parents with reasonable protection, consequential amendments are necessary in several different regulatory frameworks. For this reason, we have submitted proposals concerning parental leave, sickness benefit quali- fying income, unemployment insurance, labour market programmes and introduction activities for certain newly arrived immigrants. We are also reviewing several other benefits so that parents do not receive double compensation. Finally, we propose that the waiting allowance be taxable and pensionable. Consequences of the pre-school guarantee If the pre-school guarantee is introduced, we believe that almost all children will be offered a pre-school place within the statutory time limit. It will therefore not be necessary to pay waiting allowance very often. children being offered a place within the time limit is of course good for the children and their parents. It is also beneficial for the of newly arrived immigrants and for gender equality. The economic impact on society is positive as more parents will be able to go back to work as planned. This will increase total tax revenue. It is proposed that the pre-school guarantee apply to applications for pre-schools under public management, i.e. A parent who only wants a place in an independent pre-school will therefore not be entitled to waiting allowance. However, we do not consider that the proposal will have any major negative impact on independent pre-schools. However, there are risks and disadvantages in other areas. It cannot be ruled out that a municipality may increase the size of childrens groups excessively or take other inappropriate measures to be able to offer a pre-school place within the time limit and thus avoid its obligation to pay. There are therefore reasons for the Swedish Schools Inspectorate to monitor developments closely if the pre-school guarantee is introduced. The municipalities should, of course, be able to offer places to all children within the time limit, while maintaining a good standard with reasonably sized childrens groups and an appropriate staff ratio. One disadvantage of the proposal is that it limits local self- government. The municipalities will be given new tasks and may be affected by high costs if they do not offer a pre-school place within the time limit, although the waiting allowance only applies to municipalities that fall short. We consider that the municipalities should receive financial compensation for their new tasks, but not for the waiting allowance or the financial penalty adopted. Finally, the proposal will entail some costs for the state. It is estimated that the pre-school guarantee could cost the state – 40 million initially, and there would also be some additional annual costs. However, a large share of the costs may be compensated by the municipalities that do not offer places within the time limit. The guarantee may even result in higher revenues than costs for the state. Här redovisas först de förslag som gäller skollagen (2010:800) och skolförordningen (2011:185). Därefter redovisas de förslag som avser socialförsäkringsbalken och, slutligen, övriga författningar. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 8 kap. 14 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 8 kap. 14 a och 15 a §§, samt närmast före 8 kap. 14 a och 15 a §§ nya rubriker av följande lydelse. När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kom- munen erbjuda barnet förskola . När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kom- munen erbjuda barnet att börja senast på platsdagen. Med platsdag avses den dag som infaller efter anmälan. Tillåter kommunen önskemål om förskola från och med en viss dag längre fram än så, gäller dock den dagen som platsdag. Barn som av fysiska, psykis- ka eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska skyndsamt erbjudas förskola. Barn som av fysiska, psykis- ka eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska skyndsamt erbjudas förskola. För dem gäller en platsdag endast i fråga om rapporteringsskyldighet enligt 15 a § och väntepenning enligt social- försäkringsbalken. Efter en anmälan enligt 14 § ska kommunen så snart som möj- ligt informera barnets vårdnads- havare om den tidsfrist som gäller för erbjudande av plats och om möjligheten till väntepenning enligt socialförsäkringsbalken om kommunen inte erbjuder plats . Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om informationsskyldigheten enligt denna paragraf. 2 kap. 2 § dröjsmål med erbjudande av plats till , full- mäktige och de revisorer som avses i 3 kap. 8 § kommunallagen (1991:900). Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om rapporteringsskyldigheten enligt denna paragraf. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas på anmälningar om förskola som kommer in till kommunen . 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för anmälningar om förskola som har kommit in till kommunen före . förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs att det i skolförordningen (2011:185) ska införas tre nya paragrafer, 7 kap. 2–4 §§, samt närmast före 7 kap. 2 och 3 §§ nya rubriker av följande lydelse. Informationsskyldigheten enligt 8 kap. 14 a § skollagen (2010:800) ska fullgöras genom att kommunen lämnar skriftlig information om 1. vilken dag anmälan om för- skola kom in till kommunen, 2. vilka bestämmelser som enligt 8 kap. 14 § skollagen gäller i fråga om erbjudande av plats, 3. vilken platsdag som gäller för barnet enligt 8 kap. 14 § skollagen under förutsättning att barnet faktiskt ska erbjudas för- skola i kommunen, och 4. möjligheten till väntepenning enligt socialförsäkringsbalken om kommunen inte erbjuder förskole- plats . Rapporteringsskyldigheten enligt 8 kap. 15 a § skollagen (2010:800) ska fullgöras genom att den nämnd som avses i 2 kap. 2 § andra stycket skollagen lämnar en rapport som visar hur många barn som under föregåen- de år inte har erbjudits att börja förskola senast på den platsdag som gäller enligt 8 kap. 14 § skollagen. Finns det barn som inte har erbjudits att börja förskola senast på platsdagen ska rapporten visa 1.barnens ålder och kön, 2.hur många dagar efter plats- dagen barnen har fått vänta, och 3.skälen för dröjsmålen. får med- dela ytterligare föreskrifter om hur rapporteringsskyldigheten enligt 8 kap. 15 a § skollagen (2010:800) ska fullgöras. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas på anmälningar om förskola som kommer in till kommunen . lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 5 kap. 9 §, 6 kap. 6, 11 och 16 §§, 9 kap. 1 §, 11 kap. 2 och 9 §§, 24 kap. 3 §, 26 kap. 15 §, 27 kap. 52 §, 28 kap. 6 § och 36 kap. 17 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas ett nytt kapitel, 12 a kap., samt en ny paragraf, 26 kap. 15 a §, av följande lydelse. Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner: 1. föräldrapenning på lägstanivå och (11 och 12 kap.) 2. barnbidrag, (15 och 16 kap.) 3. underhållsstöd, (17–19 kap.) 4. adoptionsbidrag, (21 kap.) 5. vårdbidrag, (22 kap.) Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 6. sjukpenning i särskilda fall, (28 a kap.) 7. rehabilitering, bidrag till (29–31 a kap.) penning i särskilda fall, 8. sjukersättning och (33 och 35–37 kap.) aktivitetsersättning i form av Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder 9. handikappersättning, (50 kap.) 10. assistansersättning, (51 kap.) 11. bilstöd, (52 kap.) 1 Senaste lydelse 2011:1513. Avdelning E Förmåner vid ålderdom 12. garantipension, (55, 56, 65–67 och 69–71 kap.) 13. särskilt pensionstillägg, (73 kap.) 14. äldreförsörjningsstöd, (74 kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande 15. efterlevandestöd, (77, 79 och 85 kap.) 16. garantipension till (77, 81 och 85 kap.) 17. bostadsbidrag, (95–98 kap.) 18. bostadstillägg, och (100–103 kap.) 19. boendetillägg. (103 a–103 e kap.) Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner: 1. föräldrapenning på lägstanivå och (11–12 a kap.) grundnivå samt väntepenning på 2. barnbidrag, (15 och 16 kap.) 3. underhållsstöd, (17–19 kap.) 4. adoptionsbidrag, (21 kap.) 5. vårdbidrag, (22 kap.) Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 6. sjukpenning i särskilda fall, (28 a kap.) 7. rehabilitering, bidrag till (29–31 a kap.) penning i särskilda fall, 8. sjukersättning och (33 och 35–37 kap.) aktivitetsersättning i form av Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder 9. handikappersättning, (50 kap.) 10. assistansersättning, (51 kap.) 11. bilstöd, (52 kap.) Avdelning E Förmåner vid ålderdom 12. garantipension, (55, 56, 65–67 och 69–71 kap.) 13. särskilt pensionstillägg, (73 kap.) 14. äldreförsörjningsstöd, (74 kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande 15. efterlevandestöd, (77, 79 och 85 kap.) 16. garantipension till (77, 81 och 85 kap.) 17. bostadsbidrag, (95–98 kap.) 18. bostadstillägg, och (100–103 kap.) 19. boendetillägg. (103 a–103 e kap.) Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner: 1. graviditetspenning, (10 kap.) 2. föräldrapenning på grundnivå (11–13 kap.) Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 3. sjukpenning, (24–28 kap.) 4. rehabilitering, (29–31 kap.) bidrag till arbetshjälpmedel, 5. inkomstrelaterad sjukersättning (33, 34, 36 och 6. arbetsskadeersättning, (39–42 kap.) 7. närståendepenning, (47 kap.) Avdelning E Förmåner vid ålderdom 8. inkomstgrundad ålderspension, (55–64 och 69–71 kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande (77, 78, 80 och 82–85 kap.) 10. efterlevandeförmåner från (87 och 88 kap.) 11. efterlevandeskydd i form av (89–92 kap.) Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner: 1. graviditetspenning, (10 kap.) 2. föräldrapenning på (11–13 kap.) grundnivå eller sjukpenningnivå, väntepenning på grundnivå eller Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 3. sjukpenning, (24–28 kap.) 4. rehabilitering, (29–31 kap.) bidrag till arbetshjälpmedel, 5. inkomstrelaterad sjukersättning (33, 34, 36 och 6. arbetsskadeersättning, (39–42 kap.) 7. närståendepenning, (47 kap.) Avdelning E Förmåner vid ålderdom 8. inkomstgrundad ålderspension, (55–64 och 69–71 kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande (77, 78, 80 och 82–85 kap.) 10. efterlevandeförmåner från (87 och 88 kap.) 11. efterlevandeskydd i form av (89–92 kap.) avses i 6 § 6 och 8–11 gäller när avses i 6 § 6 och 8–11 gäller när rätten till en förmån enligt de rätten till en förmån enligt de bestämmelser som anges där kan bestämmelser som anges där kan härledas från ett arbete i . härledas från ett arbete i . för föräldrapenning på grund- väntepenning på grund- eller 6 § 2. sjukpenningnivå enligt 6 § 2. Försäkringen för pensioner enligt första stycket gäller också när rätten till förmånen kan härledas från sådan ersättning som anges i 19 och 20 §§. Förmåner enligt 6 § 5, 6 och 8–11 lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå enligt 6 § 2, Förmåner enligt 6 § 5, 6 och 8–11 lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning respektive vänte- penning på grund- eller sjuk- penningnivå enligt 6 § 2, 1.om barnet är bosatt i , eller 2.om medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption. I denna underavdelning finns – bestämmelser om graviditetspenning i 10 kap., och Vidare finns bestämmelser om Vidare finns bestämmelser om i 12 kap., – föräldrapenning i 12 kap., 12 a kap., – tillfällig föräldrapenning i 13 kap. Föräldrapenningsförmåner lämnas i följande former: av barn med anledning av barns av barn med anledning av barns födelse eller vid adoption av födelse eller vid adoption av barn (12 kap.), och barn (12 kap.), barn när kommunen inte erbju- der förskola (12 a kap.), och 3. tillfällig föräldrapenning avstår från förvärvsarbete för att avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller i samband med vårda barn eller i samband med att ett barn har avlidit (13 kap.). att ett barn har avlidit (13 kap.) Oavsett antalet barn kan en Oavsett antalet barn kan en förälder inte få mer än samman- förälder inte få mer än samman- lagt hel föräldrapenning per dag. väntepenning per dag. 2 Senaste lydelse 2010:2005. 12 a kap. Väntepenning I detta kapitel finns inledande bestämmelser i 2 §. Vidare finns bestämmelser om – rätten till väntepenning i 3– – förmånstiden i 7 och 8 §§, – förmånsnivåer och förvärvs- arbete i 9–11 §§, – beräkning av väntepenning i 12–15 §§, – kommunens betalningsansvar i 16–19 §§, och – särskilda handläggningsregler i 20–22 §§. Väntepenning är en förmån som kan lämnas till en försäkrad förälder i vissa fall när kommunen inte erbjuder förskola inom den tid som framgår av skollagen (2010:800). Förmånen kan vara bosätt- ningsbaserad enligt 5 kap. eller arbetsbaserad enligt 6 kap. Rätt till väntepenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när kommunen inte erbjuder förskola trots att den är skyldig att göra det och trots att den platsdag som gäller för barnet enligt 8 kap. 14 § skollagen (2010:800) har passerats. Rätt till väntepenning före- ligger bara under tid när för- äldern avstår från förvärvsarbete, eller inte förvärvsarbetar alls, och till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet. Väntepenning lämnas inte om föräldern får för- äldrapenning eller tillfällig föräldra- penning. För att en förälder som inte är barnets vårdnadshavare ska ha rätt att få väntepenning krävs det ett skriftligt samtycke från en vårdnadshavare. Väntepenning lämnas tidigast från och med vardagen efter den platsdag som gäller för barnet enligt 8 kap. 14 § skollagen (2010:800). Bestämmelser om anmälan till finns i 11 kap. 12 §. Väntepenning lämnas längst till och med vardagen före den dag barnet kan börja förskola enligt ett erbjudande från kommunen eller kommunens skyldighet att erbjuda förskola upphör av något annat skäl. Förmånsnivåer och förvärvs- arbete Väntepenning lämnas enligt följande förmånsnivåer: Hel väntepenning lämnas för dag när föräldern inte förvärvs- arbetar. Tre fjärdedels väntepenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst en fjärdedel av normal arbetstid. Halv väntepenning lämnas när föräldern förvärvsarbetar högst hälften av normal arbetstid. En fjärdedels väntepenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. En åttondels väntepenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. Väntepenning får dock lämnas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels vänte- penning på grundnivå enligt 15 § när föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. 1.vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem, och 2.sådant förvärvsarbete som den försäkrade utför under tid för vilken han eller hon får sjuk- ersättning enligt bestämmelserna i37 kap. 3 §. Om det vid tillämpningen av första stycket 2 inte går att avgöra vilken tid den försäkrade avstår från förvärvsarbete för att vårda sitt barn ska frånvaron i första hand anses som frånvaro från sådant förvärvsarbete som avses i 37 kap. 3 §. nivå enligt 13 och 14 §§ lämnas för tid som normalt är arbetsfri för föräldern endast om han eller hon i direkt anslutning till den arbetsfria tiden får väntepenning på motsvarande eller högre för- månsnivå. Detta gäller dock endast för perioder av arbetsfri tid om . Väntepenning kan lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. Väntepenning på sjukpenning- nivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för arbetsbase- rad väntepenning enligt 6 kap. 6 § 2 om det enligt 25 kap. 3 § kan fastställas en sjukpenning- grundande inkomst för föräldern. För hel väntepenning motsva- rar sjukpenningnivån förälderns beräkningsunderlag för sjuk- penning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjuk- penninggrundande inkomst be- räknad enligt 12 kap. 25–31 §§. Vid tillämpningen av 12 kap. 25–31 §§ ska det som sägs där om föräldrapenning i stället gälla väntepenning. Om hel väntepenning på sjuk- penningnivån inte överstiger lämnas i stället väntepenning på grundnivån enligt 15 §. kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad väntepenning enligt 5 kap. 9 § 1 eller arbetsbaserad väntepenning enligt 6 kap. 6 § 2. För hel väntepenning är grund- nivån . Kommunen ska betala kostna- derna för den väntepenning som lämnas för vården av ett barn. Vid sidan av kostnaderna för väntepenning ska kommunen betala en sanktionsavgift. Sanktionsavgiften är skillna- den mellan den väntepenning som lämnas och det maximibelopp som framgår av 18 §. Är beloppen lika stora betalas ingen sanktions- avgift. Maximibeloppet är det belopp som motsvarar hel väntepenning på högsta möjliga sjukpenning- nivå för hela den förmånstid som framgår av 7 och 8 §§. Sanktionsavgiften tillfaller staten och används i första hand till att finansiera 1. kostnader för administra- tion av väntepenning, och 2. sådana statliga ålders- pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålders- pensionsavgift som betalas för väntepenning. I ärenden om väntepenning ska ge kom- munen tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. ska under- rätta kommunen om innehållet i beslut som innebär att vänte- penning beviljas. när kommunen erbjuder förskola till ett barn vars förälder har beviljats väntepenning för vård av barnet. Underrättelse enligt första stycket ska lämnas också när kom- munens skyldighet att erbjuda barnet förskola upphör av något annat skäl. När den förmånstid som fram- går av 7 och 8 §§ har upphört ska fatta ett sär- skilt beslut om kommunens betal- ningsansvar enligt 16–19 §§. En försäkrads sjukpenninggrundande inkomst ligger också till grund för beräkning av följande förmåner enligt denna balk: –föräldrapenning på sjukpenningnivå, –väntepenning på sjukpenning- –tillfällig föräldrapenning, –rehabiliteringspenning enligt 31 kap., –smittbärarpenning, och SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldra- ledighetslagen (1995:584) och barnet inte fyllt . Det som föreskrivs i första stycket gäller även vid adoption av barn som inte fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. SGI-skydd enligt första stycket fortsätter att gälla även efter det att barnet fyllt , om den försäkrade i oavbruten följd helt eller delvis avstår från förvärvs- arbete för vård av barn och under den tiden får föräldrapenning. 3 Senaste lydelse 2011:1513. SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade vårdar barn och får väntepenning. Vid prövning av rätt till sjuk- penning för tid när den för- säkrade annars skulle ha fått föräldrapenning, ska arbetsför- mågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den för- säkrades förmåga att vårda barn är nedsatt på grund av sjukdom. Vid prövning av rätt till sjuk- penning för tid när den för- säkrade annars skulle ha fått för- äldrapenning eller väntepenning, ska arbetsförmågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den försäkrades förmåga att vårda barn är nedsatt på grund av sjukdom. Sjukpenning ska alltid kalenderdagsberäknas när den försäkrade 1. är helt eller delvis arbetslös, om inte annat följer av tredje 2. får sjukpenning för tid då 2. får sjukpenning för tid då han eller hon annars skulle ha han eller hon annars skulle ha fått graviditetspenning, föräld- fått graviditetspenning, föräld- rapenning, väntepenning eller 3. är egenföretagare och har en sjukpenninggrundande inkomst som består av endast inkomst av annat förvärvsarbete. Om sjukpenning till en familjehemsförälder ska beräknas på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som omfattar ersättning för vården, ska sjukpenning som motsvarar denna ersättning kalenderdagsberäknas. För en försäkrad som avses i första stycket 1 lämnas kalenderdagsberäknad sjukpenning i en sjukperiod endast om den försäkrade är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten.