sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — För studerande som påbörjat sina studier före det år då han eller hon fyller utbetalas studiebidrag samt tillägg och studielån. Till andra studerande utgår studiehjälp i form av förhöjt studiebidrag och studielån (4 §). Studiehjälpen utbetalas fr.o.m. kvartalet efter det kvartal då den studerande fyller (5 §). Studiehjälpen utbetalas för läsår eller kurstid med totalt varav fyra är förlagda till höst- terminen och fem till vårterminen (6 §). Vidare bara för heltids- studier, om inte annat bestämts (7 §). Studiebidraget uppgick till (9 §) och inackorderingstillägget med (10 §). Om den studerande är bosatt på ett avstånd om fågelvägen eller färdvägen utgick resetillägg efter de grunder och med de belopp som kungen beslutat. får inackorderingstillägg kan dock inte få resetillägg Till studiebidraget utgick även ett inkomstprövat tillägg, om den studerandes och dennes föräldrars sammanlagda beskattningsbara inkomst inte översteg vid senaste taxeringen. Om inkomsten var högre än skulle en femtedel av det överskjutande beloppet jämställas med beskattningsbar inkomst. Om den studerande var gift var det i stället makens inkomst och förmögenhet som skulle beaktas (12 §). Om det fanns särskilt stort behov av ytterligare studiehjälp och det förelåg särskilda skäl utbetalades även ett behovsprövat tillägg på (15 §). Ett förhöjt studiebidrag utgick med (18 §). Det fanns också möjlighet till studielån om maximalt per läsår (20–21 §§). En svensk medborgare kunde också få studiehjälp för studier utomlands om studierna inte med lika stor fördel kunde bedrivas i (25 §). Den fortsatta utvecklingen på utbildningsområdet, främst utbyggnaden av vuxenutbildningen och det vidgade tillträdet till högskoleutbildning, ledde till en kraftig ökning av äldre studerande och krav på ökade studiefinansieringsmöjligheter. En första större förändring genomfördes när äldre studerande i studiehjälps- systemet fördes över till studiemedelssystemet. 3 Beslutet sågs som ett första steg mot ett mer enhetligt studiestöd. I propositionen föreslogs att studerande – som fyllt lägst under det kalenderår, då läsåret börjar – vid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet förs över till studiemedelssystemet fr. o. m. . Tanken med förslaget var att åstadkomma en större likformighet i studiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrivs. Överförandet omfattade bl.a. studerande i gymnasieskolan, och statlig vuxen- utbildning och folkhögskola. Maxbeloppet inom studiemedel- systemet var av basbeloppet inom den allmänna försäkringen och fördelades på . Studiebidragsdelen uppgick till högst , vilket för vissa studerande som överfördes innebar en förbättring med under ett läsår. Fr.o.m. föreslogs även att studerande inom studiehjälpssystemet skulle erhålla sin studie- kredit i form av återbetalningspliktiga studiemedel. Vidare föreslogs att inackorderingstillägget skulle höjas från till månatligen. För de studerande inom studiehjälpssystemet kunde också ett inkomstprövat tillägg med högst utgå t.o.m. en årlig taxerad inkomst på , i de fall den studerande inte har syskon under . De omfattande förändringar som genomfördes i studiemedels- systemet 1989, genom regeringens proposition om studiemedel, gäller i allt väsentligt fortfarande. 4 Den huvudsakliga innebörden av omläggningen var att de stora subventioner som låg inbyggda i lånesystemet omvandlades till ökade bidrag . Reformen medförde inga egentliga förändringar vad gäller studiehjälpen. I propositionen slogs fast att en gränsdragning mot studiehjälpen skulle ske så att all utbildning i gymnasieskolan för ungdomar hädanefter skulle föras över till studiehjälps- systemet. Som skäl för förändringen angavs att de regler som gällt dittills kunde medföra att jämngamla elever på samma gymnasie- skola kunde få olika former av studiestöd beroende på hur den valda studievägen klassificerades i utbildningshänseende. 5 De studerande som, innan reformen trädde i kraft, hade påbörjat studier i påbyggnadskurser i gymnasieskolan och fick studiemedel, fick avsluta sina studier med detta stöd. I propositionen presenterades ett förslag om ett reformerat studie- stödssystem. 6 Förändringen innebar att studiestödsformerna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) och särskilt vuxen- 1987/88:116, s. 39 studiestöd för arbetslösa (SVUXA) ersattes av ett nytt samordnat studiemedelssystem fr.o.m. . Reformen byggde i huvudsak på studiestödsutredningens förslag i betänkandet Sammanhållet studiestöd. I studiestödsutredningens uppdrag ingick inte att behandla studiehjälpen. Någon ändring av de materiella reglerna om studiehjälp föreslogs därför inte i propositionen, utom i de fall det nya systemet föranledde följdändringar. I propositionen fördes dock vissa principiella resonemang, t.ex. om mål och syften, med i vart fall indirekt påverkan på studiehjälpen. CSN:s enkätundersökning om studiehjälp I samarbete med CSN har utredningen låtit genomföra en omfattande enkätundersökning. Med början skickades 10 000 enkäter till slumpvis utvalda studerande som har eller har haft studiehjälp och som studerat i gymnasieskolan. Nedan följer en redovisning av svaren. Alla siffror i tabellerna, utom den första, är i procent av 100. SKL:s enkätundersökning om inackorderingsstöd Utredningen har , i samarbete med SKL, låtit genomföra en enkätundersökning som skickats till 290 kommuner. Enkäten innehöll bl.a. frågor om kommunernas stöd till elever som bor inackorderade. Nedan följer en redovisning av svaren. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.