sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — understryker att man ska vara försiktig med att dra alltför långt- gående slutsatser av utvecklingen av fundamentala faktorer. En följdfråga är exempelvis om de fundamentala faktorerna i sig befinner sig på rimliga nivåer. Det gäller exempelvis det låga bostadsbyggandet och den låga realräntan. För att göra en ordentlig analys av bostadsmarknaden krävs, lik- som för lånemarknaden i sin helhet, tillgång till mer relevant statistik. Utredningen lägger förslag på det området i kapitel 5. Vi har för vår del inte studerat prisutvecklingen på bostäder, utan istället undersökt vem som lånar på bostadsmarknaden. 55Frisell och Yasdi (2010). 56Bostadskreditnämnden (2010) 57Frisell och Yazdi (2010). Nedbrutna siffror om bolånetagarna Utredningens egen undersökning ger samma resultat som för totala lån Vi har i vår egen undersökning också tittat på hur bostadslånen för- delar sig mellan olika grupper i samhället.58 Statistiken för bostadslån visar i stort sett samma mönster som för totala lån (som redovisades ovan), varför vi har valt att inte redovisa diagrammen och tabellerna separat. För den intresserade finns bakgrundstabellerna på regeringens hemsida i anslutning till publiceringen av huvudbetänkandet (se mer information i bilaga 3 Bakgrund till utredningens statistik). Nedan följer de viktigaste slutsatserna. Bolånetagarnas inkomstfördelning visar på ett tydligt samband mellan inkomstnivå och bolånestorlek. Exempelvis innehas av de högsta bostadslånen av den högsta decilen, medan den lägsta decilen endast har av de stora lånen. Bolånetagarnas åldersfördelning följer en inverterad u-kurva. Åldersgrupper som är överrepresenterade bland dem med stora bostadslån är åldersgrupperna 30–. Yngre och äldre är underrepresenterade med stora lån. Bolånetagarnas civilstånd visar att barnfamiljer är över- representerade i gruppen med stora lån. Bolånetagarnas utbildningsnivå visar att personer med efter- gymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen med stora lån och bland dem med mellanstora lån. Gymnasieutbildade är överrepresenterade i gruppen med små lån och mellanstora lån. Personer med förgymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen utan lån och underrepresenterade i gruppen med mellanstora och stora lån. Bolånetagarnas kön visar att män är överrepresenterade i gruppen med bostadslån, i synnerhet gruppen med stora bostadslån. Bolånetagarnas geografiska hemvist visar att boende i Stor- är kraftigt överrepresenterade bland dem med stora 58 Även för dessa lån har befolkningen delats in i fyra grupper, men lånenivåerna per grupp ser något annorlunda ut. 4 429 116 personer. 783 630 pers. Percentil 25-75. 242 061–900 000kr 1 569 970 pers. Percentil 75-100. 780 933 pers. eller mer. Personer boende i större städer och personer på lands- bygden är underrepresenterade i kategorin stora bostadslån. Den sammantagna bilden är, liksom för totala lån, att det i huvud- sak är grupper som borde ha ekonomiska förutsättningar att klara av stora bostadslån som också har dem. Denna bild understryks också av bolåne- undersökningar.59 Den visar bland annat att: Skuldkvoten är större i storstäderna, särskilt i , än i övriga landet. Det är en rimlig fördelning om man också utgår från att bostadspriserna är högre i storstäderna och att arbets- marknaden i regel är bättre i större städer än i mindre, varför risken för arbetslöshet och svårigheter att klara av sina bostads- lån minskar Belåningsgraden däremot är mindre i och Stor- jämfört med övriga . Stockholmshushållet, som i genomsnitt tjänar mer än hushållet i övriga , köper alltså dyrare bostäder i förhållande till sin inkomst, men tar en mindre andel bolån, i förhållande till bostadens värde, för att bekosta sitt inköp. I genomsnitt förefaller alltså de med de största bostadslånen också ha den största bufferten vid prisfall på bostaden. Belåningsgraden är högre ju yngre bolånetagaren är. Det förefaller rimligt då yngre inte har lika stora besparingar och inte har varit med om tidigare prisuppgångar på bostadsmarknaden i samma utsträckning som äldre. Skuldkvoten är högst för 26–50-åringar. Även om unga tar stora lån i förhållande till bostadens värde, är bostäderna inte lika dyra i förhållande till de ungas inkomster, som de är för personer som i högre utsträckning har hunnit etablera sig på arbets- marknaden. Den genomsnittliga skuldkvoten ökar ju större inkomster bolåne- tagaren har, med undantag för dem med allra högst inkomster. Det kan kanske ha att göra med en större försiktighet hos banker att låna ut pengar till låginkomsthushåll, men också en större försiktighet hos låntagarna själva. 59 (2012c) och (2013). Sammantaget visar statistik över skuldkvot och belåningsgrad att hushåll som har högre inkomster, har nått en ålder där man i regel är etablerad på arbetsmarknaden och bor i den ekonomiskt mest välmående regionen i , , också har störst skulder i förhållande till sin disponibla inkomst. Det är hushåll som man på förhand kan anta har goda framtidsutsikter på arbetsmarknaden, varför de kan antas inte löpa lika stor risk att hamna i överskuldsättning på grund av arbets- löshet. Liknande samband kan också gälla beträffande hälsa och risken för sjukfrånvaro. Den sammantagna bilden av utredningens och statistik är att det huvudsakligen är hushåll som bör ha större mot- ståndskraft mot ekonomiska chocker som sitter på de stora lånen. har också gjort stresstester för att se hur hushållen klarar av ekonomiska chocker som en kraftigt ökad arbetslöshet eller kraftigt höjda räntor. Den sammantagna bilden är att hushåll som har tagit nya bolån har en god återbetalningsförmåga och god motståndskraft mot ränteuppgångar, inkomstbortfall och prisfall på bostäder.60 I diagram 2.8 visar det sig att relativt få hushåll skulle få under- skott i sin kvar att leva på-kalkyl61 vid stora räntehöjningar (något fler skulle dock få underskott om de var tvungna att amortera vid stigande räntor). 60Finansinspektionen (2013). 61Se Ordförklaringar eller (2013) för beskrivning av Kvar att leva på- kalkyl. Källa: , Den svenska bolånemarknaden har också beräknat hur många som skulle få underskott i sina hushållsbudgetar vid ökad arbetslöshet. Vid en ökning av arbetslösheten på och ett antagande att arbetslösa som är anslutna till a-kassan får ersättning, får av hushållen i stickprovet ett underskott i sin kalkyl (se diagram 2.9). Hushåll anslutna till a-kassan Ökning av arbetslöshet, procentenheter Källa: , Den svenska bolånemarknaden tester visar alltså att relativt få hushåll skulle hamna på underskott även om arbetslösheten eller räntenivåerna i samhället stiger kraftigt. Men det finns fortfarande ett antal frågor som behöver utredas närmare. skriver själv till exempel att ett inkomst- bortfall eller räntehöjningar innebär att hushållens konsumtion för annat än boende minskar.62 Sådana förlopp kan i sin tur leda till ytterligare ökad arbetslöshet i samhället, vilket skulle kunna bidra till att än fler får underskott i sina budgetar. Sådana förlopp bör studeras vidare. 62 (2013). 2.4.4Fördjupning: Fördelning av konsumtionslån63 på olika grupper En föreställning som utredningen har haft är att överskuldsättning i regel inte beror på stora bostadslån, utan om det är några lån som är problematiska är det andra varianter som konsumtionskrediter, fakturakrediter, snabblån med flera. Därför ville utredningen separera konsumtionslånen (eller de övriga lånen) från bostadslånen (och CSN-lånen) och se hur dessa fördelas mellan olika grupper i samhället. En redogörelse för hur den fördelningen ser ut återfinns nedan. Hushållen delas även för övriga lån in i fyra kategorier beroende på lånets omfattning. Indelningen har skett i samråd med . Inga lån: i lån (omfattar 4 306 319 personer) Små lån: Percentil 0–25 av dem med lån. 1–i lån (814 362 personer) Mellanstora lån: Percentil 25–75. 3 786–(omfattar 1 628 639 personer) Stora lån: Percentil 75–100. eller mer (814 329 personer) De statistiska sambanden är ofta lika för konsumtionslån (övriga lån) och de totala lånen som redovisades ovan. Nedan redovisas därför endast de samband som avviker tillräckligt mycket från redovisningen av totala lån eller som är särskilt intressanta av andra anledningar. Personer med gymnasial utbildning har mer konsumtionslån (övriga lån) än andra Även när det gäller konsumtionslån (övriga lån) är personer med förgymnasial utbildning underrepresenterade. Men även personer med eftergymnasial utbildning är underrepresenterade för de stora 63 Konsumtionslån motsvarar i denna framställning alla lån som är registrerade hos UC som inte är bostadsrättskrediter eller fastighetskrediter. Inte heller CSN-lån ingår. Dock ingår inte alla lån som är intressanta ur överskuldsättningssynpunkt. UC har till exempel inte fakturafordringar, inkassobolagens fordringar eller snabblånen i sina register. Se bilaga 3 Bakgrund till utred- ningens statistik för en beskrivning av statistiken. lånen, medan de med gymnasial är överrepresenterade för mellan- stora och stora lån. Källa: UC, SCB. Detta skiljer sig från fördelningen av totala lån. Det finns således måhända en viss förhöjd risk att det är personer utan högre utbild- ning som är överrepresenterade i gruppen stora övriga lån. Övriga landet (ej städer) är överrepresenterat bland dem med stora konsumtionslån (övriga lån) Individer boende utanför städerna är överrepresenterade i kategorin stora övriga lån. Källa: UC, SCB. Det kan innebära en viss förhöjd risk att personer utanför storstads- områden har större övriga lån i högre utsträckning än andra eftersom det är områden där arbetsmarknadsutsikterna ofta är något sämre än i tätorter och storstäder. Personer som äger ett småhus är överrepresenterade och personer som bor i hyresrätt underrepresenterade i gruppen med stora konsumtionslån (övriga lån) Lånens fördelning på boendeform har inte redovisats i avsnitten ovan eftersom personer boende i småhus eller bostadsrätter rimligtvis ska ha högre totala lån än personer boende i hyresrätter. Här redovisas dock fördelningen av övriga lån givet i vilken boendeform personen bor. Tabellen visar att småhusägare är något överrepresenterade bland låntagarna och att hyrestagarna är underrepresenterade. För- delningen är positiv ur ett överskuldsättningsperspektiv eftersom personer med stora förmögenheter i form av småhus bör ha lättare att också kunna klara de åtaganden som övriga lån medför. Källa: UC, SCB. Slutsats konsumtionslån (övriga lån) Även konsumtionslån (övriga lån) samvarierar i hög utsträckning med hur fördelningen ser ut för totala lån. Bilden förefaller därför ganska positiv, även om det är viktigt att understryka att alla övriga lån inte ingår i den återgivna statistiken, däribland snabblån, faktura- fordringar och fordringar som ägs av inkassobolagen. I avsnittet ovan belystes hushållens balansräkning och särskilt deras skuldsättning. I detta avsnitt tittar vi närmare på överskuldsättning, främst definierat som de hushåll som har sådana ekonomiska problem att de har skulder hos . En stor del av diagrammen och tabellerna bygger på utredningens egen undersök- ning. Undersökningens förutsättningar, och valet av mått på över- skuldsättning, beskrivs närmare i bilaga 3 Bakgrund till utredningens statistik. Antalet fysiska gäldenärer hos ökade kraftigt , det vill mitt under budgetsaneringen som följde efter 1990-talskrisen i svensk ekonomi. minskade antalet fysiska gäldenärer från över 520 000 till under 420 000. Därefter har antalet ökat igen och är var 2012 uppe i över 440 000 personer. Även skuldbeloppet64 hos ökade kraftigt , från drygt 70 till , för att därefter vända ned igen till . har beloppet ökat igen till att 2012 vara . Åren uppvisade snabba förändringar i skuld- beloppet Därefter har utvecklingen varit lugnare. Om man justerar för inflationen är skillnaden i totalt skuldbelopp försumbar. Den mest intressanta utvecklingen gäller dock inte totala skuld- belopp, utan snarare utvecklingen av e-målsskulderna, det vill säga privata skulder, som nästan har fyrfaldigats i nominella värden . Det är också viktigt att veta att utöver de registrerade enskilda målen hos finns obetalda fordringar som inte har skickats in för verkställighet hos Kronofogde- myndigheten och därmed inte heller finns i deras register. 120 000 000 000 100 000 000 000 80 000 000 000 60 000 000 000 40 000 000 000 20 000 000 000 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 64 Skuldbeloppet inbegriper både fysiska och juridiska gäldenärer. De juridiska gäldenärerna utgör drygt en tiondel av det totala antalet gäldenärer. 2.5.2Jämförelse av betalningsproblem med andra länder Intressant vore att jämföra överskuldsättning i olika länder. Tyvärr saknas bra jämförelser på området. Under utredningens gång har ett arbete pågått inom med en internationell jämförelse som beräknades vara klar . Rapporten har dock inte publicerats . Inom EU görs också en jämförelse av hur stor andel av befolk- ningen som har det svårt att få sin ekonomi att gå ihop. kommer väl ut ur jämförelsen. av befolkning har stora problem att få ekonomin att gå ihop, jämfört för EU som helhet. Källa: , Inability to make ends meet. 2.5.3Många med begränsad kontantmarginal Enligt undersökningar av levnadsför- hållanden (/SILC) saknar var sjätte person ekonomisk marginal för oförutsedda utgifter. Med ekonomisk marginal menas att man skulle klara av att betala en oväntad utgift om inom en månad utan att låna eller be om hjälp. Kvinnor och unga är överrepresenterade vilket framgår i diagram- met nedan. Enligt är också ensamstående med barn och arbetare överrepresenterade. män kvinnor män kvinnor män kvinnor män kvinnor män kvinnor män kvinnor 2.5.4Vem är överskuldsatt? I detta avsnitt presenteras statistik om de personer som har en skuld hos jämfört med vuxna befolkning i sin helhet. Avsnittet är uppdelat i tre underavsnitt. Det första avsnittet är en kort beskrivning av den typiske gäldenären hos . Det andra avsnittet redogör för vilka åldersgrupper, kön, civil- stånd med mera som är över- respektive underrepresenterade med skulder hos . Detta bygger på uppgifter från och . Det tredje avsnittet inbegriper också uppgifter från UC och visar på över- respektive underrepresentation i kreditengagemang hos UC för dem som har skulder hos . Avsnitt 1: Den typiske gäldenären hos I statistiken har utredningen utgått från de 370 000 personer som hade en skuld hos och som kunde matchas mot befolknings- register respektive UC:s register. Typiska attribut hos dessa är: Att vara man () Att vara 25–() Att bo i hyresrätt () Att inkomstmässigt tillhöra decilgrupp 1–3 () Att vara ensamstående () Att ha förgymnasial () eller gymnasial () utbildning (tillsammans ) Att ha mindre totala lån än genomsnittet Avsnitt 2: Vad kännetecknar skuldsatta hos utifrån kön, civilstånd m.m.? Män är överrepresenterade. Av alla som har skulder hos Kronofogde- myndigheten är män. Andel av befolkningen eller äldre Källa: KFM, SCB Män är särskilt överrepresenterade för skulder som är eller högre. För skulder utgör de och för skulder . Män är än mer överrepresenterade bland personer registrerade hos eller tidigare, där de utgör två tredjedelar av gruppen. En annan indikation på överrepresentationen av män är hur många allmänna mål som inbegriper män eller kvinnor. I diagram 2.15 visas att män är överrepresenterade i samtliga måltyper förutom studie- medel. Källa: SCB, KFMavgift- Tv Utredningen valde, i dialog med , att göra en geografisk uppdelning av i fem kategorier, de tre storstads- regionerna för sig, större städer samt övriga områden. Skillnaderna enligt denna indelning är marginella. Det finns en marginell över- representation i övriga områden, hos Kronofogde- myndigheten jämfört av befolkningen och en marginell underrepresentation i större städer hos mot av befolkningen. I de tre storstadsområdena är skillnaderna mycket marginella. I är det en marginell överrepresentation och i Stor- en marginell underrepresentation. Skillnaderna är dock så små att det är vanskligt att dra några slutsatser. En mer finfördelad indelning där enskilda kommuner eller grupper av kommuner analyseras gemensamt skulle möjligtvis ge en mer differentierad bild. Andel av befolkningen eller äldre Källa: KFM, SCB, egna beräkningar Kraftig överrepresentation av ensamstående män och ensamstående kvinnor med barn Ensamstående, i synnerhet de som har barn, är överrepresenterade hos . Av alla som har skulder hos är 51 pro- cent ensamstående utan barn, medan denna grupp utgör av befolkningen i sin helhet. Ensamstående med barn utgör av dem med skulder hos men av befolkningen. Andel av befolkningen eller äldre Gifta/sammanboende Hemmaboende "barn" Källa: SCB, KFM Situationen skiljer sig dock åt mellan män och kvinnor. Bland kvinnorna är det ensamstående kvinnor med barn som är mest utsatta. Ensamstående kvinnor utan barn sticker däremot inte ut i statistiken. De ensamstående männen är överrepresenterade oavsett om de har barn (5,hos KFM jämfört av alla män) eller inte (58,hos KFM jämfört av alla män). Vidare är ensamstående särskilt överrepresenterade bland hus- håll som har varit skuldsatta . Den enskilt största undergruppen av alla indelningar i civilstånd utgörs av ensam- stående utan barn med skulder hos eller tidigare (nästan 55 000 personer). Ensamstående med barn är särskilt överrepresenterade bland skulder –2002. 65 Hemmaboende barn" är personer som är folkbokförda hos sina föräldrar. Överrepresentation av personer i åldern 25–59 Personer i åldern 25–59, i synnerhet personer i åldern 40–54, är överrepresenterade hos . Personer är kraftigt underrepresenterade. Åldersgruppen 25–59 utgör av hela befolk- ningen, men hos personer med skulder hos utgör de . Åldersgruppen 40–54 utgör av hela befolkningen, men hos personer med skulder hos Kronofogde- myndigheten utgör de . Andel av befolkningen eller äldre Källa: SCB, KFM, UC Unga i åldersspannet 18 till 24, är dock överrepresenterade för skulder hos som understiger . Detta beskrivs noggrannare i kapitel 4 Situationen för barn och unga. Beträffande skuldsanering och löneutmätning ser vi dock ett litet annorlunda mönster. Löneutmätning blir inte överrepre- senterat förrän i åldersgruppen 35–39 och är överrepresenterat ända till åldersgruppen 65–. För skuldsanering börjar överrepresentationen i åldersgruppen 40–och gäller ända till 70–. Andel av befolkningen eller äldre Källa: SCB, KFM Överrepresentation av personer med förgymnasial och gymnasieutbildning Personer utan eftergymnasial utbildning, i synnerhet de med enbart förgymnasial utbildning, är överrepresenterade hos Kronofogde- myndigheten. Av alla som har skulder hos har förgymnasial utbildning, medan denna grupp utgör 22 pro- cent av befolkningen i sin helhet. Personer med gymnasieutbild- ning utgör av alla med skuld hos , men enbart av befolkningen. Andel av befolkningen eller äldre Källa: KFM, SCB Sammantaget utgör gruppen med förgymnasial- och gymnasie- utbildning nästan två tredjedelar av befolkningen. Deras andel av alla som har skuld hos uppgår till . Gruppen blir än mer överrepresenterad ju mer långvariga skulderna har varit. Av personer med skulder eller har som mest gymnasieutbildning. Kraftig överrepresentation av boende i hyresrätt Personer boende i hyresrätt är kraftigt överrepresenterade hos . Av alla som har skulder hos är nästan två tredjedelar boende i hyresrätt, medan denna grupp utgör färre än en tredjedel av befolkningen i sin helhet. Andel av befolkningen eller äldre Källa: KFM, SCB, egna beäkningar Kraftig överrepresentation av låginkomsttagare Låginkomsttagare är kraftigt överrepresenterade hos Kronofogde- myndigheten. Av alla som har skulder hos kommer från decil 1; från decil från decil 3. Varje decil utgör en tiondel av befolkningen. Källa: KFM, SCB, egna beräkningar Decil 1 är särskilt överrepresenterad för skulder hos Kronofogde- myndigheten som är 100 000 eller lägre. För decil 2 och 3 är fördel- ningen av skulder jämnare. De i decil 1 är extra överrepresenterade med skulder från perioden –2012. 2 och 3 växer andelen med antalet skuldår. En tredjedel av alla har skulder hos under- stigande och har skulder understigande . Enbart har skulder som överstiger . 66 Konsumtionsenhet och inkomstindelningen av decilgrupperna förklaras i Ordförklaringar. Källa: KFM, SCB, Det är dock vanskligt att dra slutsatsen att det faktiska skuld- beloppet för dessa individer är måttligt. I denna statistik återfinns inte information om vilka övriga fordringar som inkassobolag och andra sitter på. De faktiska skulderna per individ kan alltså vara högre. Korta och långa skuldförhållanden En viktig fråga att få besvarad är hur länge hushåll befinner sig i en allvarlig skuldsituation. Är det någonting som går att hantera relativt snabbt eller något som är långvarigt och svårt att ta sig ur? Det bästa vore att ha tillgång till registeruppgifter på individnivå som samlas in i lämpliga intervaller för att kunna följa utvecklingen över tiden. Men även ett enstaka nedslag, som utredningen har fått förlita sig på, kastar ett visst ljus över de aktuella förhållandena. Av de omkring 370 000 personer som var inskrivna med en skuld hos och som gick att matcha gentemot register hade över 95 000 registrerats hos eller tidigare. Nästan 190 000 personer, hade registrerats 2002 var nästan 125 000 personer registrerade 2008 eller senare.67 Källa: KFM, SCB Det förefaller alltså finnas en tudelning av gäldenärerna, där en betydande del tar sig ur skuldproblemen , medan en annan grupp fastnar i skuldproblem . Värt att notera är till exempel att antalet personer inskrivna 1993–1997 enbart är marginellt färre än de som registrerades 1998–2002. Det finns en del som tyder på att den tudelningen dessutom är än mer markant än vad som framkommer i diagrammet ovan. Som beskrevs i fotnot 68, finns mycket som talar för att grupperna med långvariga skulder egentligen borde omfatta fler personer. Sam- tidigt är det många som betalar av sina skulder till Kronofogde- myndigheten inom 1–. Av de cirka 85 000 personer som registrerades för sin första skuld hos Gäldenärer registreras när de får sin första skuld hos och är kvar i registren så länge några skulder återstår. Om alla skulder betalas avregistreras man (se bilaga 3 Bakgrund till utredningens statistik). Det kan till exempel finnas gäldenärer som avregistrerades , men som sedan fick en ny skuld hos . Då registreras de som i vår statistik, och inte för perioden och tidigare. 2012 återstod ungefär 35 500 personer, mot- svarande av den ursprungliga gruppen. Av dem som registrerades var det endast som hade en skuld kvar vid utgången av 2012. Män är särskilt överrepresenterade bland dem med skulder eller tidigare. Två tredjedelar, över 63 000 personer, i denna grupp är män. Av dem med skulder och har färre än 10 pro- cent eftergymnasial utbildning (jämfört med att av befolkningen har eftergymnasial utbildning). Det kan också vara intressant att se hur många personer det finns per ackumulerat per skuldperiod (diagram 2.24). Överrepresentation av arbetslösa och sjuka Individer med arbetsmarknadsstöd eller någon form av sjukersätt- ning är kraftigt överrepresenterade bland dem som har skulder hos . Källa: SCB, KFM Av dem som har en skuld hos är arbetslösa och har sjuk- eller aktivitets- ersättning. Överrepresentationen av personer med sjuk- och aktivitets- ersättning är särskilt stor bland dem som genomgår skuldsanering. Bland dessa har sjuk- och aktivitetsersättning, jämfört i befolkningen i stort. Diagram 2.26 nedan visar att andelen med sjuk- och aktivitets- ersättning ökar med åldern på skulderna. Bland individer som haft skulder hos eller tidigare, har sjuk- eller aktivitetsersättning. Bland dem som fick sin 68 Sjukpenning* inkluderar sjukpenning, graviditetsersättning, smittbärarpenning och sjuklöne- garanti. första skuld hos har sjuk-eller aktivitetsersättning, vilket är på samma nivå som i befolk- ningen i stort.