sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — Det gjordes en utredning i X kommun som visade matchande kriterier för att jag skulle gå i grundsärskolan men både jag och min mor tyckte att utredningen inte var fullständig. När jag gick mitt sista år på gymnasiesärskolan gjordes en utredning som visade att jag var normalbegåvad och inte uppfyllde kriterierna för diagnosen lindrig utvecklingsstörning. Jag var så lättad men förstod jag att jag nu stod utan en riktig utbildning. Jag är nu inne på min femte termin på Komvux och det har kostat mig både tid och pengar. Jag är väldigt besviken på hur skolan skötte hela situationen. Både jag och min mor upplevde att ingen brydde sig om att jag skulle få en bra skol- gång och utbildning.4 Det finns en uppenbar risk att unga med bakgrund i särskolan får en mycket svår etablering i vuxenlivet som via olika bidragssystem kan leda till sjukersättning, tidigare kallat förtidspensionering. Händelsekedjan kan i dessa fall vara som följer. En individ placeras på felaktiga grunder i särskola. Han eller hon fortsätter därefter sin utbildning i gymnasiesärskola. Om individen studerar längre än i gymnasiesärskolan är det möjligt att ansöka om aktivitetsersätt- ning vid förlängd skolgång från . 3Skolinspektionen (2011) Särskolan – granskning av handläggning och utredning inför beslut om mottagande, regeringsuppdrag, . 4Brev från ungdomar till Skolinspektionen. Publicerade i Skolinspektionen (2013) Uppfölj- ning av Mottagande i grundsärskolan i 58 kommuner, Uppföljningsrapport, , s. 13. Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning studier vid gymnasiesärskola räcker som grund för att bidraget ska beviljas.5 Efter avslutad skolgång är det möjligt för unga med funktions- nedsättning att ansöka om aktivitetsersättning vid nedsatt arbets- förmåga. av unga i åldern 19–21 som inleder en period med ett sådant bidrag har tidigare fått aktivitetsersättning vid förlängd skolgång.6 Övergången från utbildningen till aktivitets- ersättningen är således relativt stor. Antalet ungdomar som beviljas aktivitetsersättning vid förlängd skolgång har ökat under de senaste fem åren.7 En stor andel av de unga som har fått aktivitetsersätt- ning vid nedsatt arbetsförmåga fortsätter att få det fram till och med då bidraget upphör. av de som avslutar en period av aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga gör det , dvs. den högsta åldern för att få bidrag.8 Nästan samtliga, 9 av 10, av de individer som avslutade en period av aktivitetsersättning övergick till att få sjukersättning i stället. Syftet med aktivitetsersättningen är att unga personer ska få aktiviteter som utvecklar arbetsförmågan och som ska leda till att de börjar arbeta. Det finns dock studier som visar att ersätt- ningen inte fungerar enligt lagstiftningens intentioner.9 Flera studier visar också att unga med aktivitetsersättning har en särskilt svår situation. Det visar sig inte minst i att det finns en tydlig överrisk för självmord bland unga med aktivitetsersättning.10 Skolinspektionen har efter granskningar av kommunernas mottagande av elever i grundsärskolan konstaterat att det finns brister i pro- cessen. Myndigheten föreslog till regeringen hur arbetet 2 § föreskrifter (RFFS 2002:36) om sjukersättning och aktivitets- (2012) med aktivitetsersättning en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, , s. 31. Se exempelvis prop. 2013/14:1 Budgetpropositionen för ,‐ Utgiftsområde 10, s. 16. (2012) med aktivitetsersättning en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga, , s. 78 f. 9Se exempelvis SOU 2008:102 Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen. 10Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2013) Unga vuxna med aktivitetsersättning – risk för suicidförsök, underlagsrapport, . Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning kan utvecklas.11 Förslagen fördes återigen fram av myndigheten våren 2013.12 I korthet innebär förslagen följande: elever som felaktigt mottagits i särskolan måste ges möjlighet att inhämta den kunskap de gått miste om och få förutsättningar att göra det utan att ta studielån, det bör upprättas rutiner för uppföljning och prövning av ett beslut om mottagande i särskolan det bör regleras i lag att samråd ska ske med en elevhälsa (med rätt kompetenser) det bör genomföras kompetensutvecklingsinsatser och informa- tionsinsatser från olika myndigheter. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att Skol- verket ska ges i uppdrag att bl.a. genomföra informationsinsatser gentemot huvudmännen om mottagandet i grund- och gymnasie- särskolan. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål . 12.3En rätt till gymnasial vuxenutbildning Utredningens förslag: Det ska införas en rätt till gymnasial vuxenutbildning för elever som efter avslutad utbildning i sär- skolan konstaterats inte höra till gymnasiesärskolans målgrupp. Hemkommunen ska efter begäran av en före detta elev skynd- samt pröva om han eller hon för begäran hör till gymnasiesärskolans målgrupp. En begäran ska lämnas in till hemkommunen från det att den före detta eleven avslutat sin utbildning i gymnasiesärskolan. Hemkommunens beslut i frågan ska kunna överklagas till Skolväsendets över- klagandenämnd. En felaktig placering i särskolan kan få stora konsekvenser för en ung människas livsvillkor. Den unge löper en större risk att hamna i utanförskap och bli beroende av aktivitetsersättning eller annat 11Skolinspektionen (2011) Särskolan – granskning av handläggning och utredning inför beslut om mottagande, regeringsuppdrag, dnr 2010:2593, . 12Skolinspektionen (2013) Uppföljning av Mottagande i grundsärskolan i 58 kommuner, Uppföljningsrapport, dnr 40-2011:348, , s. 18. Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning har det gjorts flera ändringar i regel- verket som syftar till att säkerställa så att barn och unga inte är fel- aktigt placerade i särskolan. Trots detta förekommer sannolikt, dels att barn och unga felaktigt placeras i särskola samt dels att dessa felaktiga placeringar inte upptäcks och åtgärdas. Det finns ungdomar som avslutar sin skolgång i gymnasiesärskolan trots att de inte hör till skolformens personkrets. Det finns därför skäl att införa en rätt till utbildning på gymnasial nivå för de ungdomar som fullföljer gymnasiesärskolan trots att de inte hör till skolformens personkrets. För att en sådan prövning ska vara praktisk möjlig att genomföra bör den avse om eleven hör till målgruppen för gymnasiesärskolan för prövningen. Att i efterhand, efter det att eleven avslutat sin utbildning i gymnasiesärskolan, pröva om eleven för utbildningens genomförande hörde till målgruppen är inget lämpligt alternativ. Rätten till utbildning på gymnasial nivå kan sägas vara särskilt angelägen för de unga som varit felaktigt placerade i särskolan. Det är enligt utredningens uppfattning dock rimligt att rätten också ska omfatta samtliga som vid prövningstillfället inte hör till gymnasie- särskolans målgrupp. Härigenom skapas förutsättningar för att minska det utanförskap som ofta är konsekvensen av att eleven gått i gymnasiesärskolan. finns enligt skollagen en rätt till vuxenutbildning på grund- läggande nivå.13 Av denna följer att fr.o.m. det andra kalenderhalv- året det år den unge fyller finns en rätt att tas emot i vuxen- utbildning om personen saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Denna rättighet måste kunna anses omfatta de ung- domar som varit felaktigt placerade i särskolan och som uppfyller förutsättningarna för grundläggande vuxenutbildning. För gymnasial vuxenutbildning finns dock ingen motsvarande rättighet. Där är i stället huvudregeln att kommunen ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Behörighet till gymnasial vuxenutbildning inträder , enligt huvudregeln, andra kalenderåret den unge fyller om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge samt har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen.14 1320 kap. 11 § skollagen (2010:800). 1420 kap. 20 § skollagen. Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning En rätt till gymnasial vuxenutbildning finns endast för unga som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men inte har grundläggande behörighet till högskolestudier, förutsatt att de uppfyller behörighetskraven till gymnasial vuxenutbildning.15 En utökad rätt till utbildning på gymnasial nivå fyller främst ett syfte. Att ge individen en möjlighet att slutföra den utbildning han/hon har haft rätt till under sin skolgång. Antalet individer som kan tänkas beröras av en sådan rättighet är relativt få, men de in- dividuella och samhällsekonomiska konsekvenserna av en felaktig placering blir stora. Förslaget medför att fler unga kan slutföra en gymnasieutbildning och få bättre möjligheter att etablera sig på I dagens samhälle blir utbildning allt viktigare. Att ge elever som efter fullföljd utbildning i gymnasiesärskola visat sig inte höra till särskolans personkrets en rätt att läsa in utbildning på gymnasie- nivå kan vara en viktig faktor för att minska risken för utanförskap. En sådan rätt kan öppna upp möjligheter för den unge som tidigare stängts genom en felaktig särskoleplacering. Utredningen föreslår därför att ungdomar som efter fullföljd utbildning i gymnasiesärskolan konstaterats inte höra till gymnasie- särskolans personkrets ska ha rätt till gymnasial vuxenutbildning, förutsatt att de uppfyller grundläggande behörighetskrav för utbild- ningen. Syftet med utbildningen ska primärt vara, på samma sätt som gäller generellt för vuxenutbildning på gymnasial nivå16, att den unge ges kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbild- ningen i gymnasieskolan ska ge. Rätten att i vissa fall delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i landsting, i fall utbildningen finns där samt inte erbjuds av hemkommunen, samt rätten till inackorderingsstöd ska utformas på motsvarande sätt som för de ungdomar som har rätt till utbildning på gym- nasial nivå. Detsamma gäller i förekommande fall rätten till inter- ersättning. Den prövning som ska göras av målgruppstillhörigheten enligt utredningens förslag ska utgå ifrån de krav som i skollagen ställs på utredning inför mottagande i särskolan. Finns det redan en utred- ning som lever upp till skollagens krav är det rimligt att kommunen utgår ifrån den vid sin prövning. Kommunen måste dock ta hänsyn till den utveckling som eleven genomgått sedan den förra utred- ningen gjordes. 1520 kap. 19 § skollagen. 1620 kap. 4 § skollagen. Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning Utredningen anser att det är angeläget att minska den tid den unge är i en situation av att varken arbeta eller studera. Utifrån det perspektivet bör prövningen ske innan allt har förflutit sedan den unge lämnat gymnasiesärskolan. Hur som rätten till prövning ska gälla är naturligtvis en avvägningsfråga, men med beaktande av de ovan angivna utgångspunkterna förefaller från det att eleven avslutat utbildningen som lämplig. Hemkommunen prövar frågan om målgruppstillhörigheten för elever i särskolan. Även när det gäller ungdomar som avslutat sin utbildning i särskolan ska hemkommunen ansvara för pröv- ningen. Hemkommunens beslut ska kunna överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd på motsvarande sätt som gäller beslut avseende elever som är inskrivna i särskolan. Det kan övervägas om förslaget om utökad rätt till gymnasial vuxenutbildning skulle kombineras med en möjlighet för den unge att få någon form av ekonomisk ersättning. Härigenom skulle det kunna skapas bättre förutsättningar för att neutralisera konsekven- serna av en felaktig särskoleplacering. Utredningen lämnar här inte något förslag utan anser att frågan bör utredas i särskild ordning. Sannolikt kommer flertalet av de ungdomar som får rätt till utbild- ning på gymnasial nivå genom utredningens förslag inte att vara behöriga till gymnasial vuxenutbildning direkt efter att de avslutat sin utbildning i gymnasiesärskolan. Elever som tillbringat hela eller större delen av sin skoltid i grund- och gymnasiesärskolan har normalt så stora brister i sina kunskaper att de inte har förutsätt- ningar att tillgodogöra sig utbildningen, vilket är ett av de behörig- hetskrav som finns. Dessa ungdomar har dock en rätt till vuxen- utbildning på grundläggande nivå och möjlighet att utnyttja sin rätt till utbildning på gymnasial nivå efter det att de först kompletterat sina kunskaper genom studier på grundläggande nivå. Hur många individer kan beröras? Skolinspektionens två granskningar av mottagande i grundsärsko- lan har omfattat 1 203 elever totalt. Av dessa har 19 elever lämnat grundsärskolan eftersom de inte tillhörde skolfor- mens målgrupp. I tio fall har eleven lämnat grundsärskolan på grund av föräldrarnas begäran. De elever som har ingått i Skolinspektion- ens granskningar utgörs inte av ett representativt urval. Dessa upp- gifter är dock de bästa tillgängliga för att uppskatta antalet felaktigt Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning placerade elever i grundsärskolan. Utifrån ovanstående uppgifter är cirka 20 av 1 200 elever felaktigt placerade, dvs. Följande räkneexempel kan användas för att uppskatta vilket antal individer som skulle kunna bli berörda av utredningens förslag i detta kapitel. går cirka 2 200 elever i gymnasiesärskolans fjärde årskurs.17 Om av dessa anses vara felaktigt placerade skulle det kunna röra sig om cirka 40–50 elever per års- kull. Uppskattningen bygger på flera osäkra faktorer, men ger ändå en viss indikation om antalet individer som kan beröras av förslaget. Överfört till utredningens målgrupp, i detta fall unga i åldern 20– , kan det motsvara fem årskullar och totalt cirka 200 individer. 12.3.1Anmälnings- och omprövningsskyldighet ska gälla alla elever i särskolan Utredningens förslag: De nya reglerna i skollagen om anmäl- nings- och omprövningsskyldighet vid misstanke om felaktig placering i särskolan ska gälla även för utbildning som påbörjats före . Som ovan nämnts har det från införts en förstärkt skyldighet att anmäla och ompröva särskoleplaceringar när det finns skäl att tro att en elev inte längre hör till grundsärskolans eller gym- nasieskolans personkrets. Av övergångsbestämmelserna till lagänd- ringarna framgår att de nya bestämmelserna ska tillämpas på utbild- ning som påbörjas efter den 30 juni 2013.18 Detta torde innebära att de nya reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet endast ska gälla för elever som påbörjar utbildning i grundsär- eller gym- nasiesärskolan efter detta datum. Enligt utredningens uppfattning är detta en olycklig avgränsning av de nya reglerna. Avgränsningen får stora konsekvenser för de elever som redan har påbörjat sin utbildning och redan går i grundsär- eller gymnasiesärskolan och som därmed inte skulle omfattas av de nya reglerna. Starka rätts- säkerhetsskäl talar för att även elever som påbörjat sin utbildning i grundsär- eller gymnasiesärskolan före ska omfattas av de nya reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet. Några sakliga skäl till att reglerna endast ska gälla för dem som 17Skolverket (2013) Gymnasiesärskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 3 A: Elever per årskurs läsåren 2006/07–2012/13. 18Punkten 1 övergångsbestämmelserna till SFS 2012:109. Förslag: Rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning börjar i någon av särskolans skolformer efter detta datum är svåra att finna. Utredningen föreslår därför att övergångsbestämmelserna ska ändras så att reglerna om anmälnings- och omprövningsskyl- dighet vid misstanke om felaktig särskoleplacering ska gälla alla elever som deltar i utbildning i grundsärskolan eller gymnasiesär- skolan, oavsett när utbildningen påbörjats. 13Förslagens konsekvenser och ikraftträdande Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningen beskriva ekonomiska och andra konsekvenser som blir följden av utredning- ens förslag. Utredningen ska redovisa en beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa också redovisas. Vidare ska också förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet samt konsekvenser för den personliga integriteten redovisas. Därutöver ska konsekvenser för de barn och unga som berörs av förslagen samt konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor och för möjligheterna att nå de integrationspoli- tiska målen (integrations- och jämställdhetspolitiska konsekvenser) redovisas. I det följande redovisas de olika typerna av konsekvenser. Utredningens bedömning: Utredningens förslag kommer i vissa delar att medföra ökade kostnader för stat och kommun. De med- för temporärt ökade kostnader för staten med cirka 100 miljo- ner kronor –2017. För den kommunala sektorn innebär förslagen ökade kostnader på . De ökade kostnaderna föreslås finansieras med anslag. Beräkningarna baseras på flera osäkra parametrar. Den eko- nomiska konsekvensanalysen ska därför ses som ett underlag för diskussion om möjliga ramar för kostnaderna. Förslagens konsekvenser och ikraftträdande Nedan redovisas de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag. De beräknade kostnaderna redovisas utifrån respektive myndighet. Därefter redovisas vissa ökade kostnader för kommun- sektorn. Utredningens bedömning: anslag för finan- siell samordning bör tillföras –2017 i syfte att finansiera en förstärkt satsning på samverkan kring unga inom ramen för lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Den förstärkta satsningen på samverkan kring unga inom samord- ningsförbunden beräknas innebära en kostnad på från statens sida. I genomsnitt innebär det per samordningsförbund. Medlen förväntas huvud- sakligen bekosta personal med särskilt fokus på ungdomar. Även andra typer av kostnader kan bli aktuella. Medel till överenskommelsen om en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom Utredningens bedömning: Förslaget om att utvidga överens- kommelsen om en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom bedöms innebära en ökad kostnad på cirka 25 mil- joner kronor –2017. Utredningen föreslår att statens överenskommelse med kommuner och landsting om en evidensbaserad praktik inom social- tjänsten utvidgas. Utvidgningen ska avse utveckling inom kunskaps- området arbetsmarknadsinsatser för ungdomar med ekonomiskt bi- stånd. Denna utvidgning bedöms kosta . Kostnaderna omfattar huvudsakligen personal och expenser för cirka 10 regionala utvecklingsledare inom området. Förslagens konsekvenser och ikraftträdande En nationell samordnare för att stimulera och stödja samordningsförbundens insatser till unga Utredningens bedömning: En nationell samordnare för att stimulera och stödja samordningsförbundens insatser till unga –2017 bedöms innebära ökade kostnader för staten med . En nationell samordnade bedöms medföra ökade kostnader med , vilket innebär en total kostnad på . De beräknade kostnaderna omfattar per- sonalkostnader för samordnare och ett kansli, resor, konferenser och andra informationsinsatser. Utredningens bedömning: Utredningens förslag att hemkom- munens beslut om prövning av tillhörighet till gymnasiesärskolans målgrupp blir överklagningsbart bedöms medföra en ökad kost- nad på för Skolväsendets över- klagandenämnd. Utredningens förslag om en ny möjlighet att överklaga beslut till bedöms medföra ökade kost- nader på . De ökade kostnaderna består av ökad arbetstid. Beräkningen är baserad på att nämnden får ta ställning till ett tiotal ärenden . Uppdrag att bygga ut Kunskapsguiden Utredningens bedömning: Uppdraget till att bygga ut Kunskapsguiden med kunskapsstöd om arbetsmark- nadsinsatser för unga personer med ekonomiskt bistånd bedöms medföra en engångskostnad på och därefter en årlig kostnad på . Förslagens konsekvenser och ikraftträdande Uppdraget till att bygga ut Kunskapsguiden bedöms medföra en engångskostnad på och därefter en årlig kostnad på . De ökade kostnaderna består i att löpande sammanställa och sprida kunskap samt att genomföra utbildningsinsatser. De högre inledande kostnaderna motiveras av arbetet med att bygga upp den särskilda ingången om unga personer med ekonomiskt bistånd på Kunskapsguiden. Dessa kostnader be- står av teknisk utveckling, ca , och redaktionellt arbete, . Uppdrag att genomföra en studie om unga personer i kommunala arbetsmarknadsinsatser Utredningens bedömning: En studie av unga personer som deltagit i kommunala arbetsmarknadsrelaterade insatser kan med- föra ökade kostnader på . Utredningen föreslår att , eller annan lämplig myn- dighet, får i uppdrag att inledningsvis undersöka möjligheten att genomföra en studie av unga personer som deltagit i kommunala arbetsmarknadsrelaterade insatser i syfte att öka kunskapen om vilka insatser som är verksamma för att hjälpa deltagarna till själv- försörjning. I det fall tillräckligt dataunderlag finns att tillgå ska myndigheten genomföra en sådan undersökning. Om undersök- ningen genomförs bedöms kostnaden vara . Kostnaderna omfattar en årsarbetskraft inklusive administrativa kostnader. Uppdrag att redovisa nytt mått Utredningens bedömning: Ett uppdrag till Statistiska central- byrån att regelbundet redovisa ett nytt statistiskt mått bedöms medföra marginella kostnadsökningar och ryms därför inom be- fintlig ram. Förslagens konsekvenser och ikraftträdande får med förslaget vissa ökade kostnader i form av arbetstid för att kvalitetssäkra underlag och ta fram tabell- verk kring det nya måttet. Det blir inga nya kostnader för data- insamling eftersom förslaget inte innebär någon förändring av hur Arbetskraftsundersökningarna ska genomföras. Sammantaget bedöms de ökade kostnaderna vara marginella och utredningen bedömer därför att de ryms inom nuvarande ram. Uppdrag att utöka gymnasieuppföljningarna Utredningens bedömning: Utredningens förslag att ska få i uppdrag att utöka de s.k. gymnasieupp- följningarna till att även avse ungdomar som avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning innebär ökade kostnader med per undersökning. Förslaget om utökade gymnasieuppföljningar bedöms medföra ökade kostnader med per uppföljning. De ökade kostnaderna omfattar en intervju- eller enkätstudie, cirka 1,5 mil- joner kronor, och en registerstudie, . Utredningen föreslår att Statskontoret, eller annan lämplig myn- dighet, ges i uppdrag att analysera hur Arbetsförmedlingens verk- samhet avseende insatser till ungdomar som av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden motsvarar målgruppens behov och för- väntningar. Uppgiften bedöms falla inom ramen för myndighetens kärnverksamhet och bör således finansieras inom ramen för myn- dighetens befintliga resurser. Utredningens bedömning: Uppdraget till att i samarbete med andra myndigheter redovisa en fördjupad analys av unga som varken arbetar eller studerar bedöms med- föra ökade kostnader med . Förslagens konsekvenser och ikraftträdande Förslaget om en regelbunden fördjupad analys bedöms medföra ökade kostnader med . Kost- naderna omfattar uppdrag till forskare, registeranalyser, arbetstid för experter, tryckning och andra spridningsinsatser. Utredningens bedömning: Utredningens förslag om en skyl- dighet för hemkommunen att i efterhand pröva om en före detta elev hört till målgruppen för gymnasiesärskolan och om en ny rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå bedöms medföra ökade kostnader på för hemkom- muner. Förslaget om att en hemkommun inom ramen för sitt ansvar enligt 2 kap 30 a § skollagen får träffa överenskommelse med , och Arbetsförmedlingen om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgäng- liga resurser bedöms inte medföra ökade kostnader för kommuner.