sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — Slagsmål mellan supportrar, mellan supportrar och polis, skadegörelse, bränder m.m. gjorde detta till en mycket uppmärksammad händelse och än räknas denna händelse som den värsta våldsincidenten i dansk fotbollshistoria. Problemen växte och i slutet av decenniet räknade polisen med att det fanns kring 200 organiserade huliganer i . Man menar i att de mest våldsamma supportrarna också är hängivna fotbollsälskare. Problematiken har fortsatt att växa också . Det visas bland annat av det faktum att blev cirka 400 per- soner anhållna i samband med fotbollsmatcher. Den absolut största majoriteten blev dock tagna för störande uppträdande och för inne- hav av pyroteknik. Dansk huliganbekämpning vilar på en lagstiftning om säkerhet vid vissa idrottsarrangemang i fotboll. Lagen bygger på tre huvudelement: ett system med tillträdesförbud en auktorisationsordning för kontroller av vissa idrottsarrange- mang Dansk polis arbetar efter en nationell vid fotbollsmatcher framtagen av den danska . Sammanfattningsvis kan man konstatera att har och har haft problem med huliganism och då huvudsakligen kon- centrerad till huvudstaden och städerna Aarhus och Aalborg. Vissa danska forskare menar att media har haft och har en viktig roll för det danska huliganlandskapet. För en redogörelse kring danska huliganer som kommer över sundet hänvisas till kapitel 20 Arena- säkerhet m.m. Vad gäller ishockey är huliganism inget större problem i . Man menar dock att utvecklingen inom fotbollen har gjort att garden börjar höjas också inom ishockeyn. Det danska förbundet har utsett två säkerhetskonsulter som åker runt hos klubbarna för att skapa bättre säkerhetsrutiner. De gör också oannonserade besök och nedslag i verksamheten för att tillse att föreskrifter efterlevs. pågår arbetet med att ta fram en reviderad säker- hetsmanual. Dansk polis ser inga skäl att utvidga lagstiftningen till att också avse ishockey. Forskning och utredningar kring idrottsrelaterat våld inom fotboll förekommer knappast i . Det finns några studier kring all- mänt supporterskap men ingen som särskilt uppmärksammar vålds- problematiken utan snarare supporterkulturen generellt. Det finns ett uttalat synsätt att våldet inte är en fråga för den finska supporterkulturen, som samma kultur anammat en mera kontinental stil med mycket sång, flaggor och bangers och några enstaka ultrasgrupperingar. De finska myndigheterna har strikta restriktioner för vad som tillåts på arenorna och det finns förbud mot stora flaggor och tifoarrangemang på grund av brandrisken. De incidenter som har förekommit kring fotbollen är mera allmänt alkoholrelaterade och det har varit vissa dispyter mellan supportrar och klubbarna när det gäller förbjudandet av tifoarrangemang. Pressen har haft en tendens att överdriva problematiken också i . Vissa forskare menar att media skapar en moralisk panik kring den förmodade huliganismen och att det i pågår en symbolisk kamp mellan media, supportrar och myndigheter kring representation av identitet och supportrarnas beteende. Enligt uppgifter från finsk polis finns det brottsförebyggande arbetet med i den strategiska planeringen på ett tidigt stadium. Polisen samarbetar med arrangören innan och under match och efteråt utvärderas vidtagna åtgärder. Polisen ger råd till arrangören till exempel hur många som bör arbeta. Polisen sam- arbetar också med supporterföreningar. Under matcherna försöker polisen hålla en låg profil genom att inte synas så mycket. Man genomför spaningar mot risksupportrar och sätter in speciellt utbild- ade poliser för hantering av grupperingar ifall det är nödvändigt. Polisen skapar en tillfällig organisation om man klassar ett idrotts- arrangemang som en särskild händelse med en eller flera insatschefer. är insatsen uppdelad och koncentrerad till området utanför arenan och inne i citykärnan. Ordningshållningen inne på arenan faller initialt på arrangören. Innan idrottssäsongen börjar har polisen möte med repre- sentanter för klubbarna. Bland annat försöker man undvika att hög- riskmatcher planeras in . Inför så kallade stora matcher till arenan samverkar polisen med supportrarna och man använder sig av Supporter Liaison Officers (SLO). arrangerar polisen ett nationellt seminarium tillsammans med det finska fotbollförbundet. Vanligtvis vid nationella fotbollsmatcher använder man sig av mellan 20 och 80 poliser och vid internationella högriskmatcher mellan 150 och 500 poliser. Också inom ishockeyn är huliganism en relativt ovanlig förete- else. Enstaka gånger händer det att individer med olämpligt beteende inom fotboll också söker sig till ishockeyn. har man bara haft något enstaka fall som gått till domstol. största problemet är olämpligt språkbruk, huvudsakligen i . Cirka 600 personer har kastats ut från arenorna under den senaste säsongen, varav flertalet fall avser fylleri. har motsvarigheten till Elitserien ett officiellt möte med supporterorganisationerna för att diskutera olika frågor, flertalet initierade av supporterföreningarna själva. Man har vidare upprättat vissa riktlinjer kring supporteruppträdande som man är ense kring. Varje lag måste ha en person ansvarig för säkerhetsfrågor och för dessa har man ett årligt seminarium. Man har i avslutat ett projekt lett av Utbild- ningsdepartementet kring säkerhet inom ishockeyn. För när- varande förs en diskussion kring för- och nackdelar med att införa ett system med tillträdesförbud eller arrangörsavstängningar. Man har vidare inget system för registrering av individer som gjort sig skyldiga till idrottsrelaterat våld. Om ett sådant system funnits i drift under den gångna säsongen hade likväl ingen registrering varit nödvändig. I den finska motsvarigheten till HockeyAllsvenskan finns två lag med ett begränsat antal risksupportrar som under slutspelsmatcher kan agera störande. Vid nationella och internationella högriskmatcher använder man sig av mellan 20 och 30 poliser. har, jämfört med och , haft få problem med ordningsstörningar och våld i samband med fotboll. Engelsk fotbolls- kultur har visserligen haft, och har fortfarande, en stor betydelse för norsk fotbollskultur och norska supportrar men detta har inte lett till något idrottsrelaterat våld som kan kopplas till . Huliganism är med andra ord ingen viktig fråga i . Även om huliganism inte har påverkat norsk idrott i någon större utsträck- ning har det förekommit diverse oroligheter kring grupperingar som både genom media och i norsk offentlighet har gått under det engelska namnet Casuals. Även om det reella fotbollsvåldet har varit nästan frånvarande har det varit en aktiv rapportering från media som tog sin början 2000. Så sent som började norska media rapportera om den norska Casualskulturen och grunden för uppkomsten här- leds till rivaliteten mellan två största städer, och Bergen, och de två fotbollsklubbarna och Brann. Totalt rapporteras det om cirka 270 incidenter i norska media åren 2000–2009 med tydlig ökning åren 2006–2009. Polisen har börjat uttala sig om fenomenet och en mera systematisk kartlägg- ning av de olika grupperna sker som polisen i och Bergen börjat samarbeta, använda sig av spanare samt etablera egna arbetsgrupper. utarbetades en strategi för hur man ska arbeta med problematiken. Det ska jobbas förebyggande, polissamarbetet ska förbättras och man ska utväxla erfarenheter på europeisk och internationell nivå. Man utreder möjligheterna att införa rese- förbud och i slutet av säsongen 2009 använde man sig av instrumentet besöksförbud. I är det förbjudet att använda pyroteknik i samband med serie- och cupmatcher utom i de fall det finns ett skriftligt tillstånd från Förbundsstyrelsen (fotboll). Styrelsen kan efter ansökan från arrangörsklubben ge klubben tillåtelse att använda stjärnskott (Roman före, under och efter matchen på ett område som är reserverat för arrangörsklubbens supportrar, att använda bengaler under förutsättning att dessa sköts av auktoriserad personal på en plats som är godkänd av arenaägaren, polisen och räddningstjänsten. Bengaler får endast användas vid lagens inmarsch på arenan. Pyrotekniken måste vara godkänd av de norska myndigheterna. Bortalaget kan inte söka tillstånd till att få använda pyroteknik. Vid en match mellan Vålerengen och Lilleström fanns tillstånd till pyroteknik för hemmalaget. Vid inmarschen avfyrades flera bengaler och knallskott än tillståndet medgav och under matchen avfyrade hemmalagets supportrar dess- utom ytterligare 15–25 bengaler på otillåtet ställe och knallskott kastades in på planen. Bengaler, knallskott och rökbomber användes också av bortalagets supportrar före och under matchen. Detta sågs som allvarliga händelser och Vålerengen fick i böter och Vålerengen . Om ovanstående händelse leder till någon ändring av regelverket är oklart. Totalt uppskattas mängden risksupportrar i till 100–200 män. Vad gäller ishockey förekommer det ytterst lite våld i , men mindre incidenter har inträffat. Fotbollslagen har supportrar som har varit inblandade i bråk och en del av dessa supportrar går också på ishockey, men där har det inte varit något handgemäng. I många fall hänvisas till hur arbetar för att komma till rätta med huliganer och bråk i samband med fotbollsmatcher. Jag ville därför bilda mig en egen uppfattning om hur det fungerar i praktiken och hur den engelska anmälningsplikten fungerar med anledning av uppdraget från justitieministern att komma med för- slag gällande anmälningsplikten. Besöket ägde rum den 4–. Vid besöket deltog även sekreteraren och den säkerhets- ansvarige i . inträffade ett omfattande tumult vid mellan och på Heyselstadion (numera ) i och 39 personer omkom. Engelsmännen pekades ut som skyldiga och en följd blev att samtliga engelska klubblag blev avstängda från spel i de europeiska cuperna . På i omkom 96 fotbollssupportrar i sam- band med en cupmatch mellan . Engelska politiker, med premiärminister i spetsen, förklarade krig mot huliganismen. Efter tragedin i tillsattes en utredning – Taylor- utredningen – för att komma till rätta med situationen. I inte mindre än 76 åtgärdspunkter presenterades förslag om utsedda säkerhets- ansvariga inom klubbarna, utbildade , restriktiv alkohol- försäljning, modernisering av arenorna med endast sittplatser, fler övervakningskameror m.m. tog också tag i den idrottsrättsliga lagstiftningen. Bl.a. tillkom Football Banning Order (motsvarar ungefär vårt tillträdes- förbud). En presenterad utredning har skapat en stor debatt kring Hillsborough-tragedin. Enligt nya uppgifter ska tidigare vittnesmål ha manipulerats för att ställa polisen i i bättre dager och kasta en skugga över Liverpoolfansen. Dokument som använts för en intern utredning ska ha ändrats före den officiella utredningen kring tragedin. I det nya materialet framkom bland annat att textstycken som handlade om hur dåligt organiserade och få till antalet poliserna var hade strukits. Premiärminister har bett de anhöriga om ursäkt i ett tal i underhuset. Han informerade också om att 64 uttalanden av hörda poliser hade ändrats och att 116 negativa kommentarer helt plockats bort. Olyckan var inte Liverpoolfansens fel, sade premiärministern. har gett riksåklagaren i uppdrag att granska rapporten. Ett första möte hölls på Football Policing Unit (UKFPU) och där träffade vi följande personer/organisationer: , Director, UKFPU UKFPU är en enhet som lyder under Home Office. Den ska sam- verka med den engelska polischefsföreningen i frågor gällande nationell och internationell fotboll. Enheten bildades och ska biträda regeringen/Home Office, polischefer, underrättelsetjänsten samt andra myndigheter i frågor som rör fotboll. Man ska samordna brittisk polis medverkan och informationsflöde i samband med internationella turneringar. Enheten ska samordna polisverksamhet, utbilda poliser samt ge riktlinjer för polisverksamheten. Enheten består av analytiker samt äldre rutinerade polisbefäl. , , () () har sitt kontor på (engelska nationalarenan). Arbetet är ett normalt nationellt för- bunds och en stor del handlar om utbildning av säkerhetspersonal (). Varje landslag har en stab av säkerhetspersonal knuten till sig, som förbereder alla turneringar och matcher, både nationellt och internationellt. , Home office/Policing Directorate, Head of Football Section Home Office är det engelska . Det är högsta ansvariga instans gällande säkerheten i engelsk fotboll och även andra sporter. är enhetschef för departementets polisenhet. , Sports Grounds Safety Authority (SGSA), Chief SGSA är en ny myndighet som efterträtt FLA (Football Licencing Authorithy). Den fungerar som en kunskapsbank för säker- hetsfrågor gällande arenaidrott både vad gäller åskådare och anlägg- ningsfrågor. SGSA arbetar efter de riktlinjer som finns i och Spectators Act och har en konsultativ och kun- skapssamlande funktion. Den gör vid behov inspektioner både gällande arenor och utbildning av . Här följer en kort beskrivning av de frågor vi särskilt diskuterade: Banning order är ungefär detsamma som tillträdesförbud i F.n. har knappt 3 000 personer en banning order. En banning order innebär en avstängning mellan tre och . En banning order kan också innebära att man inte får beträda vissa områden utanför arenan, vissa pubar och t.o.m. förbud att åka t.ex. tunnelbana. Det finns möjlighet att efter 2/3 av avstängningstiden söka benådning från banning order. har också en motsvarighet till arrangörsavstängning (ground regulations, stadium ban, club ban). Denna verkar användas mer frekvent och mer flexibelt i än i . En person kan stängas av ett antal matcher vid dåligt uppförande, t.ex. på grund av grovt språkbruk. Man kan också göra upp kontrakt för personer som vill bättra sig och man kan även utdela varning. Anmälningsplikten fungerar på följande sätt i : Anmälningsplikten gäller endast när engelska landslaget eller engelska klubbar spelar utanför eller . Då måste de som har banning order lämna in sitt pass på en polisstation innan matchen ska spelas (ibland kan man stipulera att det ska vara innan matchen). Passen kan sedan hämtas ut, när matchen har påbörjats. Detta kombineras i vissa fall med att per- sonen ska anmäla sig på en polisstation. Anmälningsplikt vid matcher mellan engelska klubbar i har aldrig förekommit och regelverket tillåter inte heller detta. Det är en klar ansvarsfördelning mellan klubbar och polisen. Klubben har ett tydligt ansvar inne på arenan. Detsamma är det i , men i är det ännu tydligare i praktiken. Inför matcher sker en samverkan i Local Safety Authority (bl.a. kommun, polis, klubbar, arenaägare, räddningstjänst). Här sker också avstämning av aktuell hotbild. Om det finns olika uppfatt- ningar beslutar kommunen (borgmästaren). En fotbollsmatch är en samhällsangelägenhet och därför engageras många aktörer. Matcherna delas in i A, B och C-matcher med hänsyn till hot- bilden och detta bestämmer också antalet poliser i samband med matcher. C-matcher uppvisar den högsta hotbilden. har ingen nationell polis (ingen rikspolisstyrelse), men UKFPU (se ovan) har ett nationellt ansvar. Klubben betalar för de poliser som är inne på arenan. Poliserna har en passiv roll, om det inte inträffar något. Enligt uppgift förekommer ingen polis vid av match- erna i de professionella ligorna. Stewardsystemet är väl utvecklat i . är personer som arbetar inne på arenan med olika typer av uppgifter, bl.a. säker- hetsfrågor. Stewardsystemet kan djupare sett sägas vara en privat- isering av säkerhetsarbetet inne på arenorna, där ansvarsfördelningen mellan aktörerna är betydligt klarare utmejslad än i . Som jag återkommer till anser jag att vi bör kopiera stora delar av detta system. Pyroteknik är inte vanligt förekommande i , men kan förekomma i begränsad omfattning. Kriminell infiltration i klubbarna var inte förekommande, enligt personerna vi träffade. De kraftigt höjda biljettpriserna – och kanske borttagandet av ståplatser - har lett till en delvis ny publik. Eftersom det i regel är fullsatt är detta en god affär för klubbarna, men en del av stäm- ningen från supportergrupper har gått förlorad. Det förebyggande arbetet från klubbarnas sida verkar inte vara prioriterat. avlades en visit i Residenset hos den svenska ambassadören . Jag redovisade mitt uppdrag och över- lämnade delbetänkandet Mindre våld för pengarna. besökte vi the Valley – hemmaarena – med plats för cirka 27 000 åskådare. Guider var främst , advisor on Crowd Control vid FA (), och , Security Manager i . Före matchen fick vi en genomgång av säkerhetsarbetet vid en match (förberedelser, genomförande och efterarbete). Som tidigare redovisats har arrangörsklubben det fulla ansvaret inne på arenan och antalet poliser är där begränsat. Polisen har en passiv roll, så länge det inte inträffar något negativt. Sammanlagt var det ett 60-tal poliser i tjänst, varav de flesta arbetade utanför arenan. hade redan vunnit League 1 och spelar denna säsongen i Championship (den näst högsta divisionen). I den sista omgången mötte och det var fullsatt på läktarna för att fira ligaseger. Stämningen var hög och positiv, så som den bör vara vid en fotbollsmatch. De cirka 300 tillresta Hartlepoolsupportrarna, varav merparten var utklädda till smurfer(! ), hälsades välkomna med varma applåder av hemmapubliken och även bortalaget fick applåder när det lämnade planen efter matchen. Vi märkte inte av några hatramsor mellan supportrarna och det förekom ingen pyro- teknik. vann matchen med 3-2. Innan avfärd till för hemresa summerade vi upp dagarna i . Jag är mycket nöjd med besöket och jag fick svar på de frågor som jag önskade. Besöket har varit till stor nytta vid skriv- ningen av detta slutbetänkande. Det är inte bara till man hänvisar när det talas om hur man kan komma till rätta med huliganer och bråk i samband med fotbolls- matcher. Ofta nämns också som ett bra exempel på hur man kunnat lösa en del problem. I mer repressivt och i mer kommunikativt för att uttrycka sig slagordsmässigt. Precis som gällde ville jag skaffa mig en egen uppfattning om situationen i . Vi besökte därför den 5– . Vid besöket deltog även sekreteraren i utredningen och den säkerhetsansvarige i . Ett första möte hölls på och där träffade vi följande personer: , Security Manager 04 , Supporter Liaison Officer () Schalke 04 , supporterpolis (spotter) , Head of Inspection (match commander) , Head of Inspection (match commander) Vi dryftade olika frågeställningar och här följer en sammanfattning av de viktigare iakttagelserna. Det var stora problem med huliganer, våld och ord- ningsstörningar, men det blev bättre . Fler kvinnor gick på matcherna och det blev flera events. Då infördes också funktionen Supporter Liaison Officer (), som också infördes i Allsvenskan . anordnade i fotboll 2006 och det blev ett mycket lugnt mästerskap. En av orsakerna var den kraftsamling som gjordes med mycket poliser, ordningsvakter m.m. har det återigen blivit sämre, då frågan nu är lika prioriterad hos främst politikerna. Det är mer bråk i andra- divisionen än i Bundesliga. Det finns många hårdföra grupper i och kontakter sker med utländska motsvarigheter. Ultrasgrupperna blir också större och större. Drogmissbruket är utbrett i riskgrupperna, medan det i just denna grupp inte alltid är så mycket alkohol med i bilden. I finns cirka 100 s.k. C-supportrar (de mest hård- föra) och cirka 450 B-supportrar (något mindre hårdföra). Motor- cykelgäng finns med i bilden. Hells och Bandidos kan samsas i samband med match. Trots stor alkoholkonsumtion (se nedan) är det ovanligt med våldsamheter inne på arenan utan supportrarna sköter sig i regel bra. Det är i stället en hög och medryckande stämning bland supportrarna. Från tysk sida arbetas med olika former av strategier och policy- dokument. På det mer övergripande planet vill man från tysk polis sida betona bland annat följande utgångspunkter för det gemen- samma arbetet: Vikten av transparens, kommunikation och samverkan är de bärande principer parterna arbetar efter. Andra nyckelbegrepp är att agera professionellt, just och konsekvent. Man ser detta som grundbultar som läggs in i förberedelse och träning. Relationerna till andra begrepp som tolerans och flexibilitet anser man sig också ha arbetat in i sina taktiska uppläggningar. Man menar vidare att tydlighet från polisens och andra myndigheters sida måste bli slut- resultatet av dessa överväganden. Detta, tillsammans med ett medvetet samarbete med det man benämner den goda supporter- kulturen, är det man söker finna konsensus kring mellan de sam- verkande parterna. Det är naturligtvis ogörligt att vid ett kort besök bedöma och i praktisk gärning värdera den ideologi för arbetet som presen- Det är dock svårt att undgå att notera till exempel den tyngd och den tid som tysk polis använder för att ensa ut en gemen- sam ansats. Speciellt gäller detta på delstatsnivå. Ishockeyn och handbollen har små problem med idrottsrelaterat våld. Särskilda frågor som berördes i övrigt är samlingsnamnet på de olika avstängningar som finns i och det kan vara olika organisationer som beslutar om avstängning. Det finns två olika typer av förbud, som närmast motsvarar till- trädesförbud i och banning order i . Det är dels beslut om avstängning som fattas av domstolen, dels av den lokala polismyndigheten. I det följande används begreppet tillträdesför- bud. Ett tillträdesförbud, beslutat av domstolen, kan variera från upp till . Ett sådant förbud är ovanligt i och det är bara ett 50-tal personer som har ett sådant förbud. För- buden är kopplade till brott. Ett tillträdesförbud, beslutat av den lokala polismyndigheten, är ett mycket flexibelt verktyg. Det kan variera till . En person kan t.ex. få ett förbud för en speciell bortamatch. Arrangörsavstängning: Som framgår av namnet är det arrangören som ger en sådan avstängning (arrangörens rätt att bestämma vem som ska få gå på arrangemanget). Avstängningen kan variera från upp till . är cirka 3 500 personer arrangörs- avstängda. Förbud att vistas på viss plats: Polisen kan förbjuda personer att vara på en viss plats i staden för att förhindra kon- frontation. Så var det vid vårt besök vid järnvägsstationen när bortasupportrarna skulle anlända. Visitation genomförs på samtliga åskådare. Supporterpolisen (spotter) fungerar på i huvudsak samma sätt som i enligt det nya system som håller på att införas i , dvs. evenemangspolis som främst arbetar mot de positiva supportrarna och supporterpolis som främst arbetar mot firmorna och ultras. Dialogen med SLO fungerar i regel bra, men kontakter sker främst på icke matchdagar. Supporterpolisen uppträder i regel i civil klädsel. Supporter Liaison Officer () har funnits i och funktionen är ungefär densamma som i , dvs. SLO ska vara kontaktlänk mellan klubben och supportrarna (men anställd av klubben). Vissa klubbar har mer än en SLO, t.ex. Schalke 04, som har tre. Det förs också en nära dialog mellan supporterpolisen (spotter) och SLO. Men de får av förståeliga skäl inte informera varandra om allt. Rollen som SLO är svår, då det krävs en balansgång mellan klubben och supportrarna. Rekryterings- processen till SLO är i därför mycket viktig. Alkoholservering: I anses fotboll och alkoholförtäring (öl) hänga ihop eller som en polis sade utan alkohol inne på arenan, ingen publik och det skulle bli mycket bråk utanför arenan om ingen alkoholförsäljning förekom inne på arenan. Schalke 04:s arena heter för övrigt Veltins Arena och Veltin är ett stort ölmärke. Det brukar skämtsamt sägas att arenan byggdes inte på fast grund utan på öl. Veltins Arena tar cirka 60 000 åskådare och det säljs öl (ölen är något svagare än vår starköl). Det bör framhållas att bortasupportrarna endast kan köpa alkoholfri öl. Det bör påpekas att det inte är så på alla arenor i . Arenan har cirka 3 500 restaurangplatser. Maxgränsen för att komma in på arenan är (något undantag kan göras om personen verkar Ölen säljs i plastglas eller i flaskor av mjukplast. Tobaksrökning är tillåtet på läktarna men inte i kringutrymmena. Kameraövervakning: Arenan har drygt 100 kameror, varav 68