sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § ska utgå, dels att 18 kap. 35 § och 20 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 18 kap. 35 a §, av följande lydelse. med enskild huvudman har rätt med enskild huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från hemkommunen från en plats i en plats i anslutning till elevens anslutning till elevens hem till hem till den plats där utbild- ningen bedrivs och tillbaka, om bedrivs och tillbaka, om sådan sådan skjuts behövs med hänsyn skjuts behövs med hänsyn till till färdvägens längd, trafik- förhållanden, elevens funktions- Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunen är dock inte skyldig att anordna skolskjuts om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En elev som går i en gymnasiesärskola med enskild huvudman i en annan kommun än sin hemkommun och som på grund av skolgången måste över- 6 Senaste lydelse 2012:109. natta i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan den till- fälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun där skolan är belägen ska ombesörja att skol- skjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Den kommun där skolan är belägen är dock inte skyldig att anordna skolskjuts om organisatoriska svårigheter uppstår för kommunen eller ekonomiska svårigheter uppstår för elevens hemkommun. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan enligt 16 kap. 27 § men inte uppnått grund- läggande behörighet till högskolestudier har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en sådan behörighet. Den som har rätt att delta i Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå utbildning på gymnasial nivå enligt första stycket har rätt att enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hem- annan kommun än sin hem- kommun eller ett landsting om kommun eller ett landsting om utbildningen finns där och inte utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. erbjuds av hemkommunen. sådant fall är hemkommunen sådant fall är hemkommunen skyldig att ersätta den mot- skyldig att ersätta den mot- tagande kommunens kostnader. tagande kommunens kostnader. Bestämmelserna i 15 kap. 32 § ska tillämpas när det gäller ungdomar till och med första kalenderhalvåret det år de fyller . Denna lag träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . förordning (xxxx) om inackorderingsstöd för läsår 2013/14 Härigenom föreskrivs följande. Bestämmelser om inackorderingsstöd finns i 2 kap. 2, 3 och 7 §§ studiestödslagen (1999:1395) och 2 kap. 2 och 8–14 §§ studiestödsförordningen (2000:655). Regeringen fastställer avståndsklasser och belopp för inackorderingsstödet för läsår 2013/14 till följande. Regeringen fastställer beloppen för det extra inackorderings- stödet för studerande med funktionsnedsättning för läsår 2013/14 till för den studerandes kostnad för måltider respektive för den studerandes kostnad för bostad. Denna förordning träder ikraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . förordning om upphävande av förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor Härigenom föreskrivs att förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor ska upphöra att gälla vid utgången av . Bidrag som avses i 4–6 §§ lämnas endast för den del av kostnaderna som överstiger skillnaden mellan det studie- bidrag eleven får enligt 3 kap. 13 § fjärde stycket studiestöds- lagen (1999:1395) och ett belopp motsvarande det som lämnas i studiebidrag enligt 2 kap. 7 § studiestödsförord- ningen (2000:655) . förordning om ändring i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan dels att 7 a § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 7 a § ska utgå, dels att 7 § ska ha följande lydelse. Bidrag som avses i 4–6 §§ lämnas endast för den del av kostnaderna som överstiger den ersättning eleven får i form av sjukersättning eller aktivitets- ersättning enligt social- försäkringsbalken. 1.Denna förordning träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studerande som före har påbörjat studier och för dessa beviljats aktivitetsersättning för den tid som skolgången varar enligt 33 kap. 8 § socialförsäkringsbalken i sin lydelse före . I stället för det som anges i 7 a § tredje stycket ska tilläggsbidrag lämnas med . 7 Senaste lydelse 2010:1689. förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (2000:655) dels att 2 kap. 6 a § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 2 kap. 8, 9, 15 och 16 §§ ska utgå, dels att nuvarande 2 kap. 34 § ska betecknas 2 kap. 36 §, dels att 2 kap. 2, 4, 6, 7–16, 19, 23, 27, 28, 32 och 33 §§, 5 kap. 1 § och 6 kap. 9 § samt rubriken närmast före rubriken till 2 kap. 15 § och rubriken närmast före 5 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 2 kap. 5 § ska sättas närmast före 2 kap. 6 §, dels att det i förordningen ska införas fyra nya paragrafer, 2 kap. 5, 34 och 35 §§ och 6 kap. 9 a § samt närmast före 2 kap. 5 och 8 §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att bilagan till förordningen ska ha följande lydelse. lämnas till studerande vid andra vad som anges i 1 § lämnas till en läroanstalter och utbildningar än sådana som ingår i skolväsendet och har offentlig huvudman enligt 1. i någon av årskurserna 7–9 skollagen (2010:800). vid en riksinternatskola, eller också lämnas för studier vid 2. i någon av årskurserna 7–9 studerande är utlandssvensk. om den studerande är utlands- svensk eller deltar i förberedande anges i 1 § lämnas till en studerande i 8 Senaste lydelse 2013:148. lämnas till en studerande någon av årskurserna 7–9 vid en någon av årskurserna 7–9 inom studerande är utlandssvensk, på gymnasial nivå med undantag av de som har rätt att delta i utbildning enligt 20 kap. 19 § skollagen. med offentlig huvudman, om den studerande är utlandssvensk. om vem som kan få inackord- om vem som kan få inackord- Med heltidsstudier avses att får meddela närmare föreskrifter den studerande studerar på heltid om vad som skall anses vara studier på heltid. eller motsvarande som gäller för stödsnämnden får även meddela utbildningen, och deltar i den verksamhet som ingår i utbild- bestämmelsen i 2 kap. 5 § studie- ningen, om han eller hon inte har stödslagen (1999:1395) om giltigt skäl att utebli. studiehjälp får lämnas bara för Trots att en studerande inte bedriver studier på heltid enligt lämnas, om den studerande deltar i undervisningen i enlighet med 9 Senaste lydelse 2006:862. Tid som studiehjälp får lämnas för Om den studerande har ogiltig frånvaro som är 1.upprepad och uppgår till minst fyra lektioner , ska studiebidrag för inte lämnas, 2.upprepad och uppgår till sammanlagt minst sexton lektioner under fyra på varandra följande veckor, ska studiehjälp inte lämnas, 3.sammanhängande och uppgår till minst , ska studiehjälp för fyra veckor inte lämnas. Om det finns synnerliga skäl, kan studiehjälp lämnas trots att den studerande har ogiltig frånvaro enligt första stycket. studiestödslagen (1999:1395) avses en hel kalendervecka. vårtermin , om inte bestämmer något annat för en viss Ett läsår som är kortare eller 10 upphävd genom 2006:862. längre än skall anses omfatta det antal hela tids- perioder som bestämmer. Nämnden får också bestämma om ett sådant läsårs längd och fördelning på höst- och vårterminer. hela den första och den sista kalenderveckan, ska studietiden anses omfatta ytterligare en hel kalendervecka om studietiden under den första och den sammanlagt uppgår till minst . får meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av andra stycket. inackorderingstillägget och det extra i 2 kap. 7 och 8 §§ studiestödslagen (1999:1395). En studerande som är inac- får meddela närmare föreskrifter korderad kan få inackorderings- stöd för att gå en utbildning om finns vid en skola på hemorten. En skola anses ligga på mellan hemmet och skolan är mindre än enkel väg under minst , eller restiden mellan hemmet och skolan är mindre än under minst . utbildning finns vid en skola på hemorten, kan inackorderingsstöd 1. den studerande vid ordinarie har sökt, men inte blivit antagen, till den motsvarande utbild- ningen vid skolan på hemorten, 2. den studerandes föräldrar, efter det att den studerande har har flyttat till en annan ort inom beräknas finns i 10–14 §§. och ett skolbyte inte kan ske utan utbildning vid en skola på hemorten är gymnasial lärlings- enligt 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039), eller 5. utbildningen är enligt 4 kap. 2 § Även om villkoren i 8 eller 9 § utgörs av summan av inte är uppfyllda, får inackord- 1. den studerandes eller hennes föräldrars beräknade 2. en femtedel av den del av och den studerande går i skola i den studerandes och föräldrarnas 11 Senaste lydelse 2006:862. 2. den studerande läser på en folkhögskola och bor på internat på skolan, eller 3. den studerande läser på en riksinternatskola och har tagits in på grund av sociala skäl. För en studerande som är gift beräknas det ekonomiska under- lämnas om det finns särskilda laget utan hänsyn till föräldrarnas inkomst och förmögenhet. Om det i annat fall finns inkomst och förmögenhet. avrundas nedåt till närmaste hela Med förmögenhet avses i 10 § beror på färdvägsavståndet, enkel väg, mellan hemmet och skolan. om avståndsklasser och belopp för Med hemmet i 8 och 11 §§ ekonomiska underlaget avses med avses bostad för den studerande och hans eller hennes föräldrar. Om den studerande är gift eller vårdnaden eller, i fråga om en sambo med någon som han eller studerande som har fyllt , hon har eller har haft barn senast har haft vårdnaden om den 12Senaste lydelse 2009:1223. 13Senaste lydelse 2006:862. 2. en förälder som är sambo finns särskilda skäl kan en annan med en sådan vårdnadshavare. varaktigt bor jämställas med hans eller hennes hem. Med motsvarande utbildning i som är gift med sådan förälder till 8 och 9 §§ avses en utbildning den studerande som ensam har inom samma nationella program eller, i fråga om studerande som fyllt , senast ensam har haft vårdnaden om den studerande. särskolan som den valda utbild- med samma kursinnehåll. Med skola i 8, 9 och 11 §§ avses skolenhet enligt 1 kap. 3 § en viss del av läsåret ska anses vara hans eller hennes ekonomiska underlaget skall vad som sägs om en studerande som sättning får lämnas om den är gift tillämpas bara om studerande kan visa att han eller hon på grund av funktions- nedsättning är i behov av före det för vilket det extra tillägget skall lämnas. 2. en särskilt Bestämmelserna om gifta studerande tillämpas även på en studerande som utan att vara gift lever tillsammans med en annan person, med vilken den studerande har varit gift eller med vilken den studerande gemensamt har eller har haft barn. om det ekonomiska underlaget. 9 § första stycket 1 och 2 studiehjälp lämnas för studier vid en läroanstalt eller utbildning i , , eller , om 1.utbildningen är ställd under statlig tillsyn i det land där studierna bedrivs, och 2.studierna omfattar minst tre månaders heltidsundervisning. Om det finns särskilda skäl får studiehjälp lämnas även om utbildningen är kortare än . Studiehjälp för utlandsstudier får lämnas om utbildningen kan anses ha en godtagbar standard. beslutar om en utbildning kan anses ha en godtagbar standard. får meddela föreskrifter om vad som kan anses vara en godtagbar standard. Studiehjälp får lämnas för Studiehjälp får lämnas för studier i ett land utanför , studier i ett land utanför området (EES) och , om 1.den studerande har varit folkbokförd i , och 2.studierna omfattar minst tre månaders heltidsundervisning. Trots villkoren i första stycket till studerande vid den svenska utlandsskolan i , om den studerande på heltid tar del i och , om de undervisning som motsvarar ett studerande på heltid tar del i nationellt program i den svenska nationellt program i den svenska gymnasieskolan. Om det finns särskilda skäl, får studiehjälp lämnas även om villkoren i första stycket inte är uppfyllda. Studiehjälp får lämnas för en sjukperiod som infaller under tid för vilken den studerande har beviljats studiehjälp. studiehjälp lämnas i form av studiehjälp lämnas i form av extra tillägg och inackorderings- bara om en ansökan om ansökan har kommit in till denna studiehjälp har kommit in synnerliga skäl, får inackord- finns synnerliga skäl, får studie- eringsstöd lämnas även om en hjälp lämnas även om en ansökan inte har kommit in före ansökan inte har kommit in före För det första kalenderhalvår då en studerande bedriver studier som ger rätt till studiehjälp får studiehjälp lämnas bara för en sådan sjukperiod som infaller efter det att den studerande har påbörjat studierna. Om en studerandes uppe- Om en studerandes uppe- hälle i annat fall än som anges i hälle i annat fall än som anges i 22 § helt eller till väsentlig del 22 § helt eller till väsentlig del bekostas av staten, en kommun bekostas av staten, en kommun eller ett landsting, får studie- eller ett landsting, får studie- 14Senaste lydelse 2003:500. 15Senaste lydelse 2002:1109. hjälp lämnas bara i form av studiebidrag och extra tillägg. Om en studerande i fall som avses i första stycket också får hel sjukersättning eller hel aktivitets- ersättning, får inte någon form av studiehjälp lämnas. Till en studerande som får bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasieskolan får dock studiehjälp lämnas i form av studiebidrag och extra tillägg. hjälp lämnas bara i form av studiebidrag. studiehjälp skall omprövas, studiehjälp ska omprövas, Förhållanden som avses i 13 § skall beaktas bara om förändringen har inträffat senast före utgången av närmast föregående kalenderhalvår. I fråga om tid för vilken den studerande har fått studiehjälp, finns vissa bestämmelser om ändring till den studerandes nackdel i 5 kap. studiestödslagen (1999:1395). I övrigt får i sådant fall ändring till den studerandes nackdel endast ske om 1. beslutet om ändring meddelas före utgången av den tidsperiod med studiehjälp som infaller i direkt anslutning till den tidsperiod som den utbetalda studiehjälpen hänför sig till, och 2. ändringen kan verkställas genom avdrag på studiehjälp som ska betalas ut senare . Studiehjälp i form av studiebidrag för studier i får lämnas utan ansökan. Studiehjälp i form av studie- Studiehjälp i form av studie- tillägg får lämnas bara efter lämnas bara efter ansökan. 32 § Studiehjälp betalas ut i efterskott. En utbetalning omfattar studiehjälp , med undantag för i början och i slutet av en studiestödsperiod, då en utbetalning kan omfatta ett annat antal veckor. Om det finns särskilda skäl, får studiehjälpen betalas ut på något annat sätt för viss studerande eller för de studerande vid en viss utbildning. Utbetalning får dock ske för högst ett kalenderhalvår i sänder. Studiehjälp skall betalas ut till den studerandes föräldrar eller någon annan vårdnadshavare enligt samma grunder som tillämpas vid utbetalning av allmänt barnbidrag. Om den studerande är myndig, skall dock studiehjälpen betalas ut till honom eller henne själv. Om en förvaltare enligt har förordnats för den studerande, skall studiehjälpen betalas ut till förvaltaren, om det ingår i uppdraget. Om det finns särskilda skäl, kan studiehjälp för en omyndig studerande betalas ut till en socialnämnd eller någon annan för att användas till den Om en förvaltare enligt har förordnats för den studerande, ska studiehjälpen betalas ut till förvaltaren, om det ingår i uppdraget. får meddela närmare föreskrifter kan studiebidrag för en omyndig om utbetalning av studiehjälp. att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. Om det finns synnerliga skäl, kan studiebidrag för en omyndig studerande betalas ut till social- lämplig person, för att användas till den omyndiges utbildning och Utbetalningar enligt första och andra styckena får ske på begäran Om det finns synnerliga skäl kan inackorderingsstöd för en omyndig studerande, på begäran av en socialnämnd, betalas ut till den andra föräldern än den som senast var betalningsmottagare, socialnämnden eller någon annan lämplig person för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. Inackorderingsstöd för en omyndig studerande som har placerats av en socialnämnd i familjehem kan, på begäran av socialnämnden, betalas ut till familjehemsförälder för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. placerats i enskilt hem av någon annan än socialnämnden kan, på för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. om utbetalning av studiehjälp. 5 kap. 1 § eller studiehjälp enligt 5 kap. 1 § inte krävas tillbaka. uppgift till Centrala studie- uppgift till Centrala studie- studerande som har studiehjälp studerande som har studiehjälp har övergått till en annan har övergått till en annan nämnden begär det, skall en läroanstalt också i övrigt till nämnden lämna uppgifter om en en studerande som har studiehjälp studerande som har tagits in i utbildning som ger rätt till enligt 2 kap. 5 §. Om läroanstalten bedömer att får meddela närmare föreskrifter den studerande som en följd av skyldighet enligt första och andra andra stycket inte lämnas. nämnden begär det, ska en läroanstalt också i övrigt till nämnden lämna uppgifter om en studerande som har tagits in i utbildning som ger rätt till Förteckning över de läroanstalter och utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas Folkhögskola, utbildning på grundskolenivå och utbildning som motsvarar vuxenutbildning på gymnasial nivå Internationell gymnasieutbildning för International Baccalaureate (IB) vuxenutbildning, utom uppdragsutbildning Liber , utbildning på gymnasial nivå och utbildning för vuxna på grundskolenivå Lycée , utbildning på gymnasial nivå Särskild utbildning för vuxna Tyska skolan, utbildning på gymnasial nivå 1.Denna förordning träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . 2.Den äldre lydelsen av 2 kap. 23 § tillämpas fortfarande efter ikraftträdandet för studerande som före 2015 har påbörjat studier och för dessa beviljats aktivitetsersättning för den tid som skolgången varar 16 Senaste lydelse 2012:967. enligt 33 kap. 8 § socialförsäkringsbalken i sin lydelse före . 3.En studerande som före har beviljats inackorderingstillägg enligt 2 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395) i sin lydelse före , eller som har beviljats stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 §, 18 kap. 32 § eller 20 kap. 19 § skollagen (2010:800) i sin lydelse före för studier på viss utbildning, har rätt till inackorderingsstöd enligt 2 kap. 2 a § studiestödslagen för att slutföra utbildningen, även om villkoren i 2 kap. 8– 12 §§ i sin nya lydelse inte är uppfyllda. förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska ha följande lydelse. De nationella inriktningarna i gymnasieskolan framgår av bilaga 1. De nationella inriktningarna inom estetiska programmet, hantverksprogrammet, industritekniska programmet och naturbruksprogrammet får börja det första läsåret. Övriga inriktningar får börja det andra eller tredje läsåret. om en utbildning ska få finnas om en utbildning ska få finnas inriktningen övriga hantverk. de nationella inriktningarna djur Denna förordning träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . 17 Senaste lydelse 2012:402. 2 Modernisering av studiehjälpen I detta betänkande redovisas överväganden och förslag års studiehjälpsutredning. I direktiven till utredningen berörs ett stort antal frågor, som ytterst handlar om hur studiehjälpen kan anpassas till dagens och morgondagens behov. Därutöver omfattar uppdraget att pröva hur man kan föra in studerande med funktionsnedsättning, som får bidrag från socialförsäkrings- systemet , i studiestöds- systemen. Studiehjälpen regleras genom författningar på tre nivåer som beslutas av respektive , regeringen och (). Eftersom studiehjälpen handlar om ekonomiska bidrag till enskild, och kraven på rättssäker och lika behandling av alla bidragstagare är stora, är regleringen omfattande och detaljrik. Särskilda regler gäller också för studiehjälpens olika delar. Mot denna bakgrund har betänkandet disponerats så att kapitel- indelningen ansluter till de delfrågor som behandlas. I varje kapitel redovisas bakgrund, i förekommande fall relevanta data samt berörda delar av regelverket i ett sammanhang, före överväganden och förslag. Avsikten är att på så sätt underlätta läsningen och förståelsen av de förslag som förs fram. Resultaten av de under- sökningar som utredningen låtit genomföra redovisas i bilagor. I detta första, inledande kapitel behandlas dels synen på studiehjälpen som helhet, dess funktion och mål, dels förslag om förändringar av studiebidraget. Studiehjälpen har som mål att undanröja ekonomiska, geografiska och sociala hinder för studerande på gymnasial nivå. Den utgår till elever som är och studerar på heltid i gymnasieskolan, på folkhögskola, vuxenutbildning (komvux) och vissa andra utbildningar. Studiehjälpen har tre komponenter: studie- bidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget utgör den största delen av studiehjälpen, både sett till antalet elever som får stödet och till statens totala kostnad. Det uppgår till och utbetalas under tio av årets . Under /lämnades studiebidrag till totalt 367 422 elever. Av dessa var drygt 178 000 kvinnor och drygt 189 000 män. Under samma läsår utbetalades i studiebidrag. Det extra tillägget lämnas, efter ansökan, till elever som kommer från hushåll med låga inkomster. Eleven och dennes familj får ha en sammanlagd inkomst . Extra tillägg utgår med tre olika belopp beroende på familjens inkomst och förmögenhet, nämligen 855, 570 och . Flertalet studerande får det högsta beloppet. betalade CSN ut i extra tillägg till sammanlagt cirka 13 000 elever. Inackorderingstillägget syftar till att undanröja geografiska hinder för gymnasieutbildning samt till att minska de mer- kostnader som uppstår för familjer, där barnen måste inackorderas på skolorten för att genomgå sin utbildning. Ansvaret för inackorderingstillägget delas mellan staten och kommunerna. Kommunen ansvarar för stöd till elever i skolor med offentlig huvudman. Staten, genom CSN, ansvarar för inackord- eringstillägg till elever i skolor med enskilda huvudmän. Stödet till inackordering är beroende av avståndet – i resväg eller restid – mellan hemmet och studieorten. Regelverken skiljer sig åt mellan staten och kommunerna och tillämpningen av reglerna varierar mellan enskilda kommuner. utbetalades sammanlagt ca till cirka 28 000 elever. En utförligare redovisning av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingsstödet återfinns i det följande samt i kapitel 4, 5 och 7. En översikt av förändringarna av studiestödet för studier på gymnasial nivå lämnas i bilaga 2. Studiehjälpen och därmed studiebidraget regleras i studiestödslagen (1999:1395, SsL) och i studiestödsförordningen (2000:655, SsF) och i (CSNFS 2001:6). Av studiestödslagens 2 kap. 2 och 3 §§ framgår att studiehjälp får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Studiehjälp i form av studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller .