sou · H1B376 · 2013-10-31 00:00:00 — En person som har rätt att delta i sfi kan göra detta vid en folkhögskola. En förutsättning för att delta är att folkhögskolan har meddelats betygsrätt med stöd av 29 kap. 24 § skollagen samt har förklarat sig villig att ta emot den sökande till utbildningen. En skolpengs-modell existerar för folkhögskolorna genom att kommunerna ska ersätta folkhögskolan för en sfi-elev med mot- svarande de kostnader kommunen har för sin egen sfi-verksamhet. Se avsnitt 9.5.1 där ersättningen beskrivs närmare. Sfi vid en folkhögskola kan också vara upphandlad av en kom- mun. Av kommunenkäten framgår att bedrivit sfi på uppdrag av kommunen genom upphandling. I och var några folkhögskolor upphandlade. Totalt har åtta kommuner och ett kommunalförbund8 uppgett att folk- högskolor upphandlats för sfi. Folkhögskolor som bedriver sfi med betygsrätt har en mycket liten andel av sfi-elever med mindre än en procent. Utredningen har bl. a. uppfattat att ersättningen för sfi-elever kan vara lägre än vad en folkhögskola får i bidrag för elever på de allmänna eller profilinriktade kurser som skolan bedriver. Detta kan vara ett bidragande skäl till att det är ganska få folkhögskolor med betygsrätt som erbjuder sfi. Det är mer vanligt att folkhögskolorna har kurser i svenska som 7Kunskapscentrum Nordost (KCNO) är ett gemensamt samordningskansli för vuxen- utbildning och sfi för kommunerna . Formellt är det dock respektive kommun som har ansvaret för sin sfi. 8Lapplands kommunalförbund med kommunerna . bygger på att eleven genomgått sfi och har betyg från i regel minst kurs C i sfi. Sådana kurser kan då ha en viss yrkesinriktad profil. Studieförbunden är en mötesplats för bildning och kultur och finns över hela landet. Alla medborgare är välkomna att delta i verk- samheten. Studiecirkeln är den mest kännetecknande verksamhets- formen för studieförbunden. När utbildningen i svenska för invandrare startade var det studieförbunden som fick uppdraget att bedriva verksamheten. är studie- förbundens andel av sfi-elever liten med . Enligt finns det tio studieförbund. Tre av studieförbunden bedrev enligt kommunenkäten sfi på uppdrag av en kommun. Folkuniversitetet9 fanns i 12 kommuner, ABF i sex och Vuxenskolan i två kommuner. 4.2Studievägar, kurser och betyg Utbildning i sfi består av tre olika studievägar; 1, 2 och 3. Studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsätt- ningar och mål. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till de som är vana att studera och har längre utbildningsbakgrund. Utbildningen bedrivs i form av fyra olika kurser, A, B, C och D. De olika studievägarna består av följande kurser. – kurs A och B – kurs B och C – kurs C och D Kurserna B och C finns i två studievägar och kan därmed vara antingen nybörjarkurs eller fortsättningskurs. Oavsett om det är en nybörjarkurs eller fortsättningskurs är kurskraven desamma, men kurserna får olika utformning beroende på elevens studievana, 9 Enligt Fakta om folkbildning 2012 är ett studie- förbund. utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten samt vald studieväg. Bedömningen av på vilken nivå en person ska börja sina studier utgår från en kartläggning av bl. a. hans eller hennes kunskaper, förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjlig- heten att uppfylla kraven. En elev kan avsluta sfi efter respektive kurs, men intentionen är att alla deltagare ska ges möjlighet att studera till och med kurs D oavsett på vilken kurs och studieväg utbildningen påbörjas. Sfi kan även bestå av läs- och skrivinlärning. Denna del av utbild- ningen vänder sig till personer utan tidigare utbildning och till personer som har kort utbildning och som inte är funktionellt litterata. Läs- och skrivinlärning knyts inte till någon av kurserna A-D, utan utgör en egen del. Denna del kan läsas fristående eller kombinerat med någon av kurserna. 4.2.2Betyg och nationella prov Betyg ska sättas på varje avslutad kurs. Utgångspunkten för bedöm- ningen ska vara elevens förmåga att använda det svenska språket på ett begripligt sätt i olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Som betyg används någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F. Högsta godkända betyg betecknas med A och lägsta med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. För den del som avser läs- och skrivinlärning sätts inte betyg. Bedömningen ska omfatta elevens kunskaper i enlighet med kun- skapskrav för betygen A, B, C, D och E. Kunskapskraven är formul- erade utifrån fem aspekter: hörförståelse, läsförståelse, muntlig interaktion, muntlig produktion och skriftlig färdighet. Kraven ska inte bedömas fristående från varandra utan läraren måste göra en helhetsbedömning av elevens språkliga förmåga och utgå från vad eleven faktiskt klarar av språkligt. Den språkliga korrektheten ska relateras till den innehållsliga och språkliga komplexiteten. Lärarna ska inom sfi använda nationella slutprov på kurserna B, C och D. De nationella slutproven i sfi är obligatoriska och ett stöd för lärare vid betygssättningen. Proven utarbetas vid på uppdrag av . deltog drygt 102 000 elever i sfi. Av dessa var cirka 38 600 nybörjare. Antalet sfi-elever har ökat och antalet har nästan tredubblats jämfört med . Andelen kvinnor är högre än andelen män, . Skillnaden har minskat något . Andelen nybörjare har varierat mellan av eleverna men har därefter minskat till . Antalet nybörjare har inte ökat på mot- svarande sätt som antalet elever totalt. Jämfört med det nästan tre- dubbla totala antalet elever, har antalet nybörjare bara något mer än fördubblats (tabell 4.2). Tabell 4.2 Sfi-elever efter kön och nybörjare, antal och andel i procent, utveckling –2011 Nyanlända kommer till av olika skäl. I statistik som utred- ningen beställt från SCB har de eleverna delats upp i sex kategorier; flyktingar, anhöriga, arbetskraftsinvandrare, EU-/EES-medborgare, studerande och övriga. I kategorin flyktingar ingår anhöriga till flyktingar om inget annat anges och i anhöriga ingår anhöriga till arbetskraftsinvandrare, EU-/EES-medborgare och anknytningar till i bosatta personer. I figur 4.5 framgår fördelningen på de sex kategorierna för sfi-elever 2011 och uppdelat på kön. Anhöriga utgör den största gruppen och flyktingar inklusive anhöriga till dessa den näst största. Två tredjedelar () av de anhöriga är kvinnor. Bland flyktingar utgör kvinnorna 54 pro- cent och bland arbetskraftsinvandrare utgör männen nästan tre fjärdedelar (). Figur 4.5 Antal sfi-elever 2011 efter kategori och kön Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Kategorin anhöriga kan delas upp i tre grupper efter grunden för uppehållstillstånd; anknytningar till i bosatta personer, anhöriga till EU-/EES-medborgare och anhöriga till arbetskrafts- invandrare. En sådan uppdelning visar att antalet anknytningar till i bosatta personer som deltog i sfi är betydligt högre än anhöriga till EU-/EES-medborgare och till arbetskraftsinvandrare. Av antalet anhöriga utgjorde anknytningar till i bosatta personer av sfi-elever 2011 i kategorin anhöriga (figur 4.6). Figur 4.6 Antal sfi-elever 2011 i kategori anhöriga uppdelad på tillståndsgrund och efter kön Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Utredningen kan också visa hur eleverna 2011 fördelar sig efter kategori och kommungrupp. Av figur 4.7 framgår att det finns en tydlig skillnad mellan kommuner i storstadsregioner och kom- muner utanför dessa regioner. Anhöriga utgör mer än hälften av sfi-elever i storstadsregionerna, dvs. i de tre storstäderna och för- orter till dessa. I förorter till större städer och turism- och besöks- näringskommuner utgör anhöriga den största andelen av eleverna. I glesbygdskommuner och kommuner i tätbefolkad region utgör flyktingar mer än hälften av eleverna och i kommuner i glesbefolkad region nästan hälften. Figur 4.7 Andel sfi-elever 2011 i respektive kommungrupp Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Utbildningsbakgrunden redovisas av i antal utbild- ningsår och bygger på vad deltagarna själva uppgett vid intervjuer med huvudman eller anordnare10. Av antalet elever 2011 hade högst i skola (högst grundskolenivå), 10– (högst gymnasienivå)och (hög- skolenivå). I tabell 4.3 nedan är grundskolenivån uppdelad i tre intervall eftersom den uppgivna tiden i grundskola kan variera. Andelen kvinnor är högre i den lägsta utbildningsnivån medan andelen män är högre bland de med gymnasie- eller högskolenivå. Andelen som deltagit i läs- och skrivinlärning utgjorde en knapp fjärdedel. En stor del av dessa är analfabeter eller korttids- 10 Utbildningsstatistik, PM , . utbildade men det är inte givet att den som deltar i läs- och skriv- inlärning behöver vara analfabet eller ha kort skolbakgrund. En grund för att delta i alfabetisering är även att eleven inte har ett latinskt alfabet. Andelen som deltar i detta har minskat något och andelen kvinnor är högre. Andelen i alfabetisering varierar givetvis beroende på studieväg. På studieväg 1 har mer än hälften av eleverna deltagit i alfabetisering, på studie- väg 2 och på studieväg 3 mindre än en tiondel. Tabell 4.3 Andel i procent efter utbildningsbakgrund och kön 2011, 2009 och 2007 Delt i läs- o I den statistik utredningen beställt från SCB finns utbildnings- bakgrund fördelad på de olika kategorierna för elever i sfi 2011. Elever med okänd bakgrund eller som uppgett att de inte gått i skolan redovisas här i en egen grupp och 9-årig skolgång är inte uppdelad i likhet med . Flyktingar avviker från de andra kategorierna med en majoritet med högst utbildning. Med kategorin anhöriga uppdelad på motsvarande sätt som i figur 4.6. finns det en lite större andel med högst 9-årig utbildning bland anknytningar till boende i . En majoritet av dessa har ändå minst motsvarande gymnasieutbildning. I de övriga grupperna utgör elever med motsvarande gymnasie- eller universitets-/högskoleutbildning en klar majoritet (figur 4.8). Tre fjärdedelar av eleverna 2011 fanns i de två kategorier som har störst andel med högst nio års utbildningsbakgrund. Figur 4.8 Utbildningsbakgrund hos sfi-elever 2011 efter kategori med anhöriga uppdelad efter tillståndsgrund Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Åldersfördelningen är över åren enligt statistik. Nästan tre fjärdedelar av eleverna 2011 var i åldern 20–och i åldern 40–. Ungdomar i åldern 16–utgjorde en procent av antalet elever i sfi, dvs. cirka 1 000 personer och andelen utgjorde . Skillnaden mellan kvinnor och män är marginell i de olika ålders- grupperna. Lite mer än en tredjedel () av sfi-elever 2011 var födda i , , och . Skillnaden mellan kvinnor och män är liten när det gäller födelseland bortsett från där kvinnorna överväger stort (figur 4.9). Figur 4.9 Antal sfi-elever 2011 efter kön och de tio mest förekommande födelseländerna Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Grunden för uppehållstillstånd för eleverna varierar givetvis kraftigt mellan de tio största födelseländerna. Från var flyktingar medan av födda i var anknytningar till personer bosatta i . De vanligaste modersmålen bland sfi-elever 2011 var arabiska, somaliska, thailändska och polska. följer de som påbörjar sin utbildning ett visst år och redovisar studieresultat för dessa t.o.m. utgången av efter startåret bl.a. efter kön, ålder, utbildningsbakgrund, och anordnare. Redovisningen nedan avser de som påbörjat sfi 2009 och deras resultat om inget annat anges11. Totalt slutförde någon kurs med godkänt betyg. En högre andel kvinnor än män slutförde någon kurs, . Avbrott i utbildningen gjorde och en högre andel män avbröt. har inte avslutat någon kurs och antagits fortsatt utbildningen (figur 4.10). Figur 4.10 Slutförd högsta kurs tom 2011 för elever som påbörjat sfi 2009 Andelen med godkänt betyg på kurs 3D varierar beroende på i vilken kurs eleven påbörjade utbildningen. Vid start på kurs 1A slutförde kurs 3D. Motsvarande resultat vid start på kurs 2B var och vid start på kurs 3C. Högst andel med godkänt betyg på kurs 3D, , hade de som också startade på kurs 3D. 11 Studierna har påbörjats och slutförandet av en kurs kan ha skett varför det inte går att ange om det rör sig om resultatet . Andelen som startade på kurs 3D utgjorde av eleverna som påbörjade utbildningen . På kurs- erna 2B och 3C började tre fjärdedelar jämnt fördelat mellan kurserna och startade på kurs 1A. På den kurs som räknas som nybörjarkurs på respektive studieväg började alltså totalt av eleverna. En lite högre andel av kvinnorna började på studieväg 1 jämfört med männen (figur 4.11). Figur 4.11 Startkurs för de som påbörjat sfi 2009 Studieresultaten för de olika åldersgrupperna är relativt lika med undantag för de som var eller äldre där mindre än hälften, , slutförde en kurs. Andelen som avbröt utbildningen är också högre i denna åldersgrupp. Störst andel med slutförd kurs finns bland de mellan 16–där slutförde en kurs. Även för utbildningsbakgrund är det totala utfallet väldigt lika med en variation mellan . De med den kortaste utbildningstiden, , hade högst andel som slutförde en kurs, . Skillnaderna ligger i vilken kurs som slutfördes. Av de med kortare utbildningstid, 0–, slutförde en fjärdedel studieväg 1, men slutförde också på studieväg 3 varav på kurs 3D. Av elever med längre grundskoletid slutförde 30 pro- cent på studieväg på studieväg 3 varav på kurs 3D. Av de med gymnasienivå slutförde drygt en tredjedel på studieväg 3 varav på kurs 3D medan bara en procent slutförde på studieväg 1. Nästan hälften av de med högskolenivå slutförde utbildningen på studieväg 3 varav på kurs 3D. Utredningen har från tagit in uppgifter för de som påbörjade sfi men med resultat till och med utgången av det tredje året efter startåret. Detta för att kunna jämföra om ytterligare ett studieår har betydelse för resultatet. hade slutfört någon kurs. En högre andel kvinnor slutförde en kurs, mot av männen. Vid utgången av 2011 hade slutfört någon kurs. Andelen kvinnor ökade och männen med 3. ytterligare studietid för de som startade sfi 2008 genererade alltså totalt fler som slutförde någon kurs (figur 4.12). Figur 4.12 Slutförd kurs och 2011 för de som påbörjade sfi 2008 Källa: Egen bearbetning av statistik från . Vad gäller studieresultat för olika anordnare 2011 hade folk- högskolor den högsta andelen som slutfört någon kurs, . I sfi var andelen . Motsvarande för studie- förbund och annan anordnare var . hade också en högre andel avbrott på mer än en tredjedel mot kom- munernas . Folkhögskolornas resultat måste ses i relation till den mycket låga andel av antalet elever som gått på folkhögskolorna. Av nybörjarna 2009 var det 95 personer som deltog i sfi vid folk- högskola med betygsrätt vilket motsvarar en andel på av eleverna. Folkhögskolorna hade även lägsta andel avbrott och deltagare som fortsatt utbildningen . Sfi-elever vid studieförbunden slutförde utbildningen på studieväg 3 i lite högre utsträckning än hos de övriga anordnarna och den lägsta andelen slutförda på studieväg 3 genomgick utbild- ningen hos annan anordnare eller folkhögskola. Sfi-elever kan grovt ha fyra olika förutsättningar för sin försörjning studierna pågår. De kan vara 1) självförsörjande genom eget arbete eller genom make/maka, 2) erhålla ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (försörjningsstöd), 3) erhålla aktivitetsstöd när sfi-studierna utgör en förberedande insats enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program och 4) erhålla etableringsersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare om eleven omfattas av etableringslagen. Kompletterande försörjningsstöd kan förekomma i grupperna 1, 3 och 4 men utgör inte den huvudsakliga försörjningen i de grupperna. Sfi berättigar inte till studiestöd. Utredningen har tagit in uppgifter om försörjningen i statistiken från SCB. Dessa uppgifter avser sfi-elever 2011. Försörjnings- formerna är uppdelade i ekonomiskt bistånd, aktivitetsstöd, aktivitets- stöd och försörjningsstöd samt ingen offentlig försörjning. I eko- nomiskt bistånd ingår försörjningsstöd, introduktionsersättning och etableringsersättning. Totalt var det som inte hade någon offentlig försörj- ning och som hade ekonomiskt bistånd. Andelen med aktivitetsstöd eller aktivitetsstöd och ekonomiskt bistånd var marginell och utgjorde tillsammans av eleverna 2011. I figur 4.14 redovisas de två sistnämnda försörjningsformerna tillsammans. Av flyktingar hade ekonomiskt bistånd som 2011 kunde vara antingen etableringsersättning eller försörjningsstöd/intro- duktionsersättning. Cirka en fjärdedel av flyktingarna hade inte någon offentlig försörjning. Bland anknytningar till bosatta i landet hade ingen offentlig försörjning och ekonomiskt bistånd. I övriga grupper var andelen utan offentlig försörjning mellan (figur 4.13). Figur 4.13 Försörjningsformer bland sfi-elever 2011 Ekonomiskt bistånd och/eller aktivitetsstöd Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . I kommunenkäten fick kommunerna12 ange hur stor andel av eleverna som hade etableringsersättning eller introduktionsersätt- ning, försörjningsstöd respektive aktivitetsstöd. Frågan visade sig inte helt enkel att besvara och uppgifter om aktivitetsstöd hade många kommuner inte tillgång till. Även för de övriga försörjnings- 12 I kommunenkäten var det sfi-verksamheten som besvarade frågorna varför det är rimligt att den som besvarat enkäten inte har full kännedom om de studerandes försörjnings- situation. formerna kan uppskattningar ha gjorts i svaren. Utredningen redo- visar ändå genomsnittet av respektive försörjningsform men betonar att det måste betraktas som uppskattningar. Enligt kommunenkäten hade i genomsnitt av sfi- eleverna etableringsersättning eller introduktions- ersättning. Detta stämmer ganska bra överens med andelen flyktingar bland eleverna 2011 som var . Denna försörjningsform bör kommunerna rimligen kunna ha en uppfattning om. För- sörjningsstöd hade i genomsnitt och aktivitetsstöd i genomsnitt av eleverna 2011 enligt svaren i kommun- enkäten. Genomsnittet för de två sistnämnda försörjningsformerna avviker därmed ganska mycket från SCB:s uppgifter. SCB:s uppgifter får antas vara korrekta eftersom det bygger på registerbaserad statistik från STATIV.13 Kommunernas Sfi-verk- samhet kan inte antas ha fullständig kunskap om alla elevernas försörjningssituation och kan därför ha överskattat uppgifterna för försörjningsstöd och aktivitetsstöd. Många kommuner anger också i sina kommentarer att de inte hade tillgång till information om dessa försörjningsformer. För att få en samlad bild antar utredningen att SCB:s uppgifter och att kommunernas uppfattning om flyktinggruppen är korrekt. Vidare antar utredningen att SCB:s uppgift om flyktinggruppen avser etableringsersättning. En viss andel av dessa kan ha fått för- sörjningsstöd eller introduktionsersättning men den andelen är väldigt svår att uppskatta. Med detta som utgångspunkt uppskattar utredningen att av samtliga sfi-elever 2011 hade etableringsersättning, ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd eller introduktionsersättning, försörj- ningsstöd och/eller aktivitetsstöd och hade inte behov av offentlig försörjning (figur 4.14). 13 Databasen har utvecklats av SCB tillsammans med för att utgöra ett underlag för belysning av tillståndet och utvecklingen inom olika samhälls- områden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. När lades ner överfördes ansvaret för databasen till SCB. Figur 4.14 Antagande om försörjningsformer för sfi-elever 2011 Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från och från utredningens kommunenkät. 4.3.7Arbete och andra studier Vid de besök och i de kontakter utredningen haft med kommuner och andra aktörer har framkommit att sfi-elever också arbetar. För att få en uppfattning om detta finns i den beställda SCB-statistiken uppgift om sfi och arbete . Uppgiften avser om sfi-elever eventuellt förekommer i arbete . Detta kan inte tolkas som att eleverna under det här halvåret deltagit i sfi och haft ett arbete. Det visar endast att de under det här halvåret har förekommit i sfi och haft ett arbete. Sfi kan t.ex. ha avbrutits på grund av arbetet . Uppgifterna blir därför mer en indikation på förekomsten av arbete bland sfi-elever. Totalt hade arbete och 57 pro- cent inget arbete . Flyktingar hade i minst utsträckning arbete och arbetskraftsinvandrare i störst utsträck- ning. Detta är inte särskilt förvånande men man kan notera att lite mer än en femtedel av flyktingarna förekom i arbete och att nästan en tiondel av arbetskraftsinvandrarna inte förekom i arbete under den aktuella tidsperioden (figur 4.15). Kategorin övriga består till största delen av anknytningar till bosatta i som fått för- längning på sina uppehållstillstånd. Figur 4.15 Förekomst av arbete bland sfi-elever Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Utredningen har också fått uppgifter från SCB på sfi-elevers före- komst i andra studier än sfi . Uppgiften visar att inte förekom i andra studier som de förekom i sfi. Om kategorin studerande inte medräknas är det i de övriga kategorierna som inte före- kommer i andra studier som de varit registrerade i sfi. Personer i kategorin studerande förekommer naturligt nog i hög utsträckning i studier vid universitet och högskola då en stor del i denna kategori är gäststuderande. Ämnet svenska som andra språk på grundläggande nivå har totalt den lägsta andelen på . Flyktingar har en något högre andel deltagare i andra kurser än svenska som andra språk inom komvux på grundläggande nivå (figur 4.16). Figur 4.16 Förekomst av andra studier för sfi-elever Komvux på grundläggande nivå, svenska som andra språk (SvA) Komvux på grundläggande nivå, andra kurser än SvA Komvux på gymnasial nivå eller påbyggnadsutbildning Ej förekomst i någon av ovanstående studier Källa: Egen bearbetning av beställd statistik från . Studieförbunden var de som först fick uppdraget att anordna sfi . Den som stod för undervisningen var en cirkelledare i svenska som mer kunde uppfattas som en i gruppen snarare än en professionell utövare av ett yrke som kräver särskild kompetens och utbildning. anordnade flera univer- sitet lärarutbildning genom s.k. YRK-kurser som blev mycket eftersökta. Kurserna var i början på 20 poäng men utökades till att omfatta 80 poäng. Vid reformeringen av sfi 1986 utarbetades kompetenskrav för sfi-lärare och är det möjligt att läsa svenska som andra- språk på lärarutbildningen. Ämnet vänder sig till alla lärarstuder- ande på alla nivåer. Någon särskild utbildning eller kurser för att enbart arbeta med vuxenstuderande inom sfi fanns dock inte men en viss anpassning till detta kunde förekomma. Vid fanns 2007 ett lärarprogram med vuxeninriktning som omfattade 60 poäng och var påbyggnadsprogram för sökande med 180 poäng inom bland annat området språk. startades en särskild utbildning till sfi-lärare med inriktning på vuxen- pedagogik och att arbeta som sif-lärare vid . Denna utbildning finns kvar. har flera satsningar på kompetensutveckling av sfi-lärare genomförts. till 2011 har sfi-lärare kunnat delta i lärarlyftet. Dock har detta inte omfattat lärare som är verk- samma hos enskilda utbildningsanordnare som på uppdrag av kom- muner bedriver sfi. I förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare regleras vissa kompetenskrav för att en lärare ska vara behörig att undervisa i sfi, bland annat krav på lärarexamen och minst 30 poäng i ämnet svenska som andraspråk. Nedan återges 33 § förordningen som reglerar behörighetskravet. Utbildning i svenska för invandrare 33 § Behörig att undervisa i utbildning i svenska för invandrare är den som har avlagt 1.ämneslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan om examen omfattar ämnet svenska som andraspråk, 2.en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för under- visning i ämnet svenska som andraspråk, eller