sou · H1B357 · 2013-08-30 00:00:00 — Riktvärden i 2 § första stycket 3 gäller inte buller från väg- och spårtrafik. Buller utomhus från väg- och spårtrafik 4 § Buller från väg- och spårtrafik får utomhus som riktvärde inte 1.55 dBA ekvivalent ljudnivå vid en bostads fasad och uteplats, 2.70 dBA maximal ljudnivå vid uteplats. I första stycket 1 avses en dygnsekvivalent ljudtrycksnivå beräknad som ett frifältsvärde för ett trafikårsmedeldygn utan hänsyn till fasadreflektion. I första stycket 2 avses en ljudtrycksnivå av den mest bullrande fordonstypen beräknad som ett frifältsvärde för en trafikårsmedeldag utan hänsyn till fasadreflektion och för instrumentinställning F(fast). Maximalnivån får överskridas med högst fem gånger under den timme då trafiken är som mest intensiv – 22.00. 5 § När det gäller buller från spår- och vägtrafik ska vid bedömningen av om kravet i 2 kap. 6 a § är uppfyllt beaktas en beräknad ökning av trafiken under en detaljplans genomförandetid eller, om ett bygglov avser en bostad utanför ett område med detaljplan, en beräknad ökning av trafiken av högst . Undantag från riktvärden för väg- och spårtrafik 6 § I 7–13 §§ finns bestämmelser om undantag som får göras från riktvärdena i 4 § vid en bedömning enligt 2 kap. 6 a § (2010:900). Med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet ska det bedömas hur bostadsbebyggelsen kan utformas och placeras på den avsedda marken så att buller i och vid bostäderna begränsas så långt som möjligt. Vid bedömningen av undantag ska i första hand 7 § tillämpas, i andra hand 8 och 9 §§. 7 § Undantag får göras från riktvärdena i 4 § avseende buller utomhus vid fasad om 1. den ekvivalenta ljudnivån uppgår till högst vid fasad som är vänd mot trafiken, och 2. det finns en ljuddämpad sida där nivån uppgår till högst 8 § Undantag får göras från riktvärdena i 4 § avseende buller utomhus vid fasad om 1. den ekvivalenta ljudnivån överstiger vid fasad som är vänd mot trafiken, 2. det finns en ljuddämpad sida där nivån uppgår till högst 3. åtgärder för att dämpa buller inomhus vidtas, utöver vad som krävs enligt föreskrifter meddelade med stöd av denna förordning, på de yttre delar av byggnaden där den ekvivalenta ljudnivån vid fasad överstiger , och 4. det finns särskilda skäl. 9 § Som särskilda skäl enligt 8 § 4 får endast beaktas 1.att bostäderna ska uppföras i en kommuns mer tätbebyggda delar och det är nära till god kollektivtrafik, eller 2.att bostäderna bidrar på ett betydande sätt till en bättre bostadsmiljö vid befintliga bostäder eller vid ett stort antal andra planerade bostäder. 10 § Vid tillämpning av undantag ska minst hälften av bostadsrummen i en bostad vara vända mot en sida där riktvärdena i 4 § inte överskrids. I fall som avses i 7 § ska dock så långt som möjligt eftersträvas att minst hälften av bostadsrummen i en bostad är vända mot en sida där den ekvivalenta ljudnivån inte överstiger . 11 § Kraven i 10 § gäller inte i den utsträckning det är nödvändigt för att tillgodose behovet av bostäder med ett rum. En bostad med ett rum får dock inte vara vänd mot enbart en sida där den ekvivalenta ljudnivån överstiger vid fasad. 12 § Om flera uteplatser kan anordnas i anslutning till en bostad, är det tillräckligt att en uteplats kan anordnas där riktvärdena i 4 § inte överskrids. 13 § Om bedömningen enligt 6–12 §§ avser ombyggnad eller ändrad användning av en befintlig byggnad får undantag göras från kraven i 10 §. Det ska dock så långt som möjligt eftersträvas att varje bostad har minst ett sådant bostadsrum. Om bedömningen avser tillbyggnad får bedömningen enligt 2 kap. 6 a § (2010:900) begränsas till de bostäder som tillbyggnaden ger utrymme för. Buller utomhus från industriell verksamhet m.m. Riktvärde ekvivalent ljudnivå dag –18.00 14 § Buller från industriell verksamhet m.m. får utomhus som riktvärde inte överstiga ekvivalent ljudnivå vid en bostads fasad och uteplats. Riktvärde ekvivalent ljudnivå kväll –22.00 samt lördag, söndag och helgdag 15 § Buller från industriell verksamhet m.m. får utomhus som riktvärde inte överstiga ekvivalent ljudnivå vid en bostads fasad och uteplats. Riktvärde ekvivalent ljudnivå natt –06.00 16 § Buller från industriell verksamhet m.m. får utomhus som riktvärde inte överstiga ekvivalent ljudnivå vid en bostads fasad och uteplats. Beräkning av ekvivalent ljudnivå 17 § I 14–16 §§ avses en ekvivalent ljudtrycksnivå beräknad som ett frifältsvärde eller ett till frifältsförhållanden korrigerat värde. Undantag från riktvärden för industriell verksamhet m.m. 18 § I 19–24 §§ finns bestämmelser om undantag som får göras från riktvärdena i 14–17 §§ vid en bedömning enligt 2 kap. 6 a § (2010:900). Med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet ska det bedömas hur bostadsbebyggelsen kan utformas och placeras på den avsedda marken så att buller i och vid bostäderna begränsas så långt som möjligt. Särskild hänsyn ska tas till ljudets karaktär, exempelvis om det utgörs av lågfrekvent ljud eller innehåller ofta återkommande impulser eller hörbara toner. Vid bedömningen av undantag ska i första hand 19 § tillämpas, i andra hand 20 och 21 §§. 19 § Undantag får göras från riktvärdena i 14–17 §§ avseende buller utomhus vid fasad om 1.den ekvivalenta ljudnivån är högst högre än dag, kväll/helg och natt, och 2.det finns en ljuddämpad sida där ljudnivån uppgår till högst dag, kväll/helg och natt. 20 § Undantag får göras från riktvärdena i 14–17 §§ avseende buller utomhus vid fasad om 1.den ekvivalenta ljudnivån är högst högre än dag, kväll/helg och natt, 2.det finns en ljuddämpad sida där ljudnivån uppgår till högst dag, kväll/helg och natt, 3.åtgärder för att dämpa buller inomhus vidtas, utöver vad som krävs enligt föreskrifter meddelade med stöd av denna förordning, på de yttre delar av byggnaden där den ekvivalenta ljudnivån överstiger dag, kväll/helg eller natt, och 4.det finns särskilda skäl. 21 § Som särskilda skäl enligt 20 § 4 får endast beaktas 1.att bostäderna ska uppföras i en kommuns mer tätbebyggda delar och det är nära till god kollektivtrafik, eller 2.att bostäderna bidrar på ett betydande sätt till en bättre bostadsmiljö vid befintliga bostäder eller vid ett stort antal andra planerade bostäder. 22 § Vid tillämpning av undantag ska minst hälften av bostadsrummen i en bostad vara vända mot en sida där riktvärdena i 14–17 §§ inte överskrids. 23 § Kravet i 22 § gäller inte i den utsträckning det är nödvändigt för att tillgodose behovet av bostäder med ett rum. En bostad med ett rum får dock inte vara vänd mot enbart en sida där den ekvivalenta ljudnivån överstiger dag, kväll/helg eller natt. 24 § Om flera uteplatser kan anordnas i anslutning till en bostad, är det tillräckligt att en uteplats kan anordnas där riktvärdena i 14– 17 §§ inte överskrids. 2Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar Utredaren har haft i uppdrag att se över hur samordningen av planläggning och lovgivning enligt (2010:900) med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller kan ökas.1 Utredaren ska enligt uppdraget belysa de konsekvenser som nuvarande lagstiftning och dess tillämpning i fråga om buller får för bostadsbyggandet, verksamhetsutövare och infrastrukturhållare och i detta sammanhang särskilt belysa den problematik som är kopplad till hur buller från bl.a. trafik ska hanteras vid planering och byggande av nya bostäder, och föreslå nya eller ändrade bestämmelser i syfte att öka samordningen av planläggning och lovgivning enligt med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller. Vidare ska utredaren på ett grundläggande plan beskriva och analysera möjligheten att införa en möjlighet för en fastighetsägare att genom avtal tolerera ett visst buller från en verksamhet på en annan fastighet. Utredaren ska även lämna förslag till åtgärder, författningsförslag och andra förslag som kan behövas för att bidra till ökad tydlighet och samordning. Bakgrunden till regeringens uppdrag är den bostadsbrist som råder i många av landets tillväxtregioner. Bostadsbristen riskerar att hämma den ekonomiska tillväxten i landet som helhet. Ett av de hinder för bostadsbyggande som har identifierats är den osäkerhet som i vissa fall finns i fråga om hur buller från bl.a. trafik ska hanteras vid planering och byggande av nya bostäder.2 1Direktiv 2013:5, se bilaga 1. 2Se närmare om bakgrunden i direktivet, s. 2. Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar Enligt direktivet ska utredaren samråda med , , , , , , Försvarsmakten och andra berörda myndigheter samt med Kommuner och Landsting, hamnar och Swedavia. Därutöver bör utredaren föra en dialog med Miljömålsberedningen och med relevanta intresseorganisationer. Utredningen ska även samarbeta med den förhandlare som har tillkallats för uppdraget om utbyggnad av tunnelbana och ökad bostadsbebyggelse i . Utredningens sekretariat har tillsammans med utredaren gjort de undersökningar, haft de samråd och övriga möten samt tagit fram det underlag som behövts för att genomföra uppdraget. Med direktivet som utgångspunkt har arbetet organiserats genom samråd respektive dialog med två olika grupper, expertgruppen och referensgruppen. Till expertgruppen har knutits experter som företrädare för , , , , , , Försvarsmakten, Kommuner och Landsting, i , i , hamnar och Swedavia samt sakkunniga från , , och Försvarsdepartementet. Till referensgruppen, som utredningen haft dialog med på frivillig grund, har knutits företrädare för , Byggindustrier, Fastighetsägarna, och . Utredningen har haft fem möten med expertgruppen och två möten med referensgruppen. Inför möten med expertgruppen och referensgruppen har utredningen sänt ut underlag som sedan diskuterats vid mötena. Det har också getts möjlighet att lämna skriftliga synpunkter till utredningen. Utredningen har genomfört en intervjubaserad undersökning med avseende på planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Intervjuerna har hållits med företrädare för planmyndighet och miljötillsynsmyndighet i tio kommuner. Inför intervjuerna har ett underlag med frågor3 och utredningsdirektivet sänts ut. Flera möten har hållits med företrädare för och . 3 Se bilaga 2. Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar Utredningen har deltagit i ett stort antal möten med parter som berörs av hur buller hanteras vid planering och byggande av bostäder. Vid mötena har utredningen haft diskussion med företrädare för myndigheter, kommuner, verksamhetsutövare (flyg, hamnar, industri), infrastrukturhållare, intresseorganisationer samt byggindustri, inklusive arkitekter och bullerutredare. Ett gemensamt möte har hållits med företrädare för i , (, , exploateringskontoret och ) och hamnar. Ett gemensamt möte har hållits med företrädare för i , (miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen) och . Ett gemensamt möte har hållits med företrädare för hamn och stadsbyggnadskontor. Vidare har utredningen deltagit i flera konferenser, seminarier och informella möten i syfte att hämta in synpunkter från andra aktörer. Ett möte har hållits med forskare knutna till vid , . Utredningen har haft dialog med förhandlaren för utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse i och med Miljömålsberedningen. Synpunkter som förts fram till utredningen har beaktats i den utsträckning de bedömts stämma överens med uppdraget. En del synpunkter har varit av den karaktären att de inte omfattats av uppdraget eller så omfattande att det inte varit möjligt att behandla dem. har granskat statens insatser för bedömningar av buller vid planläggning och byggande av bostäder. Resultatet av granskningen redovisades i rapporten effektiv och transparent plan- och byggprocess (RiR 2009:5). Granskningen har syftat till att identifiera brister i statens styrning och vägledning beträffande buller, som försvårar en effektiv plan- och byggprocess. Granskningsobjekt har varit regeringen, , , och länsstyrelserna. Den övergripande revisionsfrågan var om statens styrning tillgodoser kraven på transparens och förutsägbarhet i frågor om buller i plan- och byggprocessen. Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar granskning har visat att tillämpningen av riktvärdena för buller vid kommunens planläggning och byggande av bostäder uppvisar stora skillnader som inte kan motiveras av lokala förutsättningar och att detta i hög grad sammanhänger med brister i statens styrning. Rapporten behandlas i avsnitt 4.1. 2.4Nationell samordning av omgivningsbuller ska enligt 3 § 22 förordningen (2012:989) med instruktion för särskilt samordna myndigheternas arbete när det gäller omgivningsbuller. Syftet med samordningen är att identifiera och beskriva målkonflikter – bl.a. mellan olika myndigheters uppdrag – samt att om möjligt lösa dessa.4 Samordningen ska också bidra till att förbättra samverkan mellan de myndigheter som arbetar med buller samt effektivisera, stärka, och tydliggöra bullerarbetet. I styrgruppen för samordningen ingår de myndigheter som har identifierats som de mest centrala för samordningen och som behövs för att driva samordningen framåt. Dessa myndigheter har alla ett eller flera utpekade ansvarsområden som är av betydelse för samordningen av bullerfrågor. Det är de myndigheter som är vägledande och föreskrivande inom bullerområdet, de som har ett utpekat miljömålsansvar och de som ansvarar för långsiktig planering av transportsystemen. Följande myndigheter ingår i styrgruppen. , , , och Transportstyrelsen. finns också länsstyrelserna representerade i styrgruppen. Styrgruppen leder arbetet inom bullersamordningen genom att bl.a. besluta om aktivitetsplan och arbetsgrupper. I nätverket för den nationella bullersamordningen ingår handläggare från femton myndigheter och organisationer som på olika sätt har ett tydligt ansvar för buller. De är, förutom de som ingår i styrgruppen, , , , Försvarsmakten, Generalläkaren, Havs- och vattenmyndigheten, , och Kommuner och Landsting. Ur nätverket plockas personer till arbetsgrupper för att genomföra samordningens olika projekt och aktivi- 4 Mer information finns på webb under rubriken samordning av omgivningsbuller, . Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar Det första styrgruppsmötet hölls . mars–arbetade en av arbetsgrupperna med att undersöka möjligheterna för myndighetsgemensam vägledning om buller. Arbetsgruppen konstaterade i sina slutsatser att det som bör prioriteras är att ge ut en gemensam vägledning om tillämpningen av riktvärden. Det fortsatta arbetet borde därför inriktas på att i första hand identifiera de frågor gällande riktvärden för buller där det råder störst oklarhet om tillämpningen. Det var enligt arbetsgruppen också prioriterat att varje myndighet ger information om övriga myndigheters ansvarsområden och vägledningar. Arbetsgruppen betonade att det är viktigt att komma ihåg att varje myndighet arbetar utifrån sin instruktion och sitt uppdrag och att det är olika lagstiftningar som styr de olika myndigheternas arbete. Särskilt det sistnämnda är en begränsande faktor för vilken typ av gemensam vägledning som myndigheterna faktiskt kan ge ut. Resultatet från ytterligare fyra arbetsgrupper finns redovisade. redovisning av arbetsgruppen om gemensamma definitioner och begrepp, godkänd av styrgruppen , redovisning i fråga om oklarheter och knäckfrågor, ett beslutsunderlag till styrgruppen , redovisning av arbetsgruppen om uppdrag och lagstiftning , och redovisning av arbetsgruppen om buller från industri och vindkraft . Det finns flera arbetsgrupper med olika inriktningar inom ramen för den nationella bullersamordningen.5 2.5Boverkets och uppdrag avseende industribuller Regeringen har genom beslut gett i uppdrag till respektive att utarbeta vägledningar med avseende på buller från miljöfarliga verksamheter. 5 Se sammanställning på . Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar uppdrag är att utarbeta en vägledning om hur buller från miljöfarlig verksamhet som t.ex. hamnar och industrier kan hanteras vid prövning och tillsyn enligt . uppdrag är att utarbeta en vägledning för planering och byggande av bostäder enligt (2010:900) inom områden som är utsatta för buller från hamnar, industrier m.m. och uppdrag ska samordnas med varandra. Uppdragen ska redovisas . 2.6Boverkets och uppdrag avseende flygbuller Regeringen har i och regleringsbrev för gett i uppdrag till respektive myndighet att tillsammans redovisa en gemensam ståndpunkt avseende hur riktvärdet för maximalt flygbuller utomhus under dag- och bör tolkas och tillämpas i samband med prövning enligt och (2010:900). I uppdraget ingår att redovisa vilka avvikelser från maximalnivån som bör kunna ske. Uppdraget redovisades gemensamt av och till (och ) i april 2013.6 2.7Boverkets uppdrag avseende student- och ungdomsbostäder Regeringen gav i uppdrag till att se över det regelverk och de vägledningar som påverkar byggandet av student- och ungdomsbostäder med en boarea om högst och föreslå de ändringar på lag-, förordnings-, föreskrifts- och vägledningsnivå som behövs för att stimulera och underlätta framväxt och byggande av sådana bostäder, utreda vilka avsteg som bör kunna göras från kraven i 8 kap. (2010:900) vid tidsbegränsat bygglov enligt 6 Skrivelse , diarienummer NV-00321-13, Bov 20121-936/2012. Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar 9 kap. 33 § samma lag samt ta fram en vägledning i syfte att tydliggöra vilka undantag som är möjliga att göra, utreda möjligheter och behov av att förlänga tidsperioden för tidsbegränsade bygglov, utreda möjligheter att förenkla bygglovsprocessen vid flyttning och nyuppställning av tillfälliga byggnader, genomföra informationsinsatser om möjligheten att lämna tidsbegränsade bygglov och vilka krav som ställs och vilka undantag som kan göras vid byggande av tillfälliga bostäder, och genomföra informationsinsatser i syfte att klargöra vilka möjligheter som finns att bygga och utforma student- och ungdomsbostäder med dagens regler. redovisade uppdraget till regeringen () . 2.8Förhandlaren för utbyggnad av tunnelbana och ökad bostadsbebyggelse i Regeringen beslutade om uppdrag till förhandlingsperson om utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse i . Uppdragets närmare utformning fastställdes av regeringen genom beslut om kommittédirektiv 2013:22. Uppdraget innebär att en särskild utredare, som ska fungera som förhandlingsperson, ska genomföra en förhandling om infrastruktur i syfte att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje i och eventuellt nära anslutande åtgärder. Förhandlingen ska också leda till ett ökat bostadsbyggande och därmed bidra till en fortsatt ekonomisk tillväxt. I direktivet konstateras att en tunnelbaneutbyggnad möjliggör en kraftigt utökad bostadsbebyggelse längs de aktuella linjerna. Detta gäller i synnerhet områdena där tunnelbanan förlängs, men även i övriga angränsande områden. Längs den befintliga tunnelbanan ska en kraftigt ökad bostadsbebyggelse krävas av berörda kommuner och vara en del av överenskommelsen. Uppdraget ska slutredovisas . 7 Rapport 2013:20, regeringsuppdrag, Förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter, . Utredarens uppdrag och andra anknytande utredningar underlag som krävs för regeringens ställningstagande till nationell plan ska delredovisas . Utredningen har haft dialog med förhandlarens sekretariat. (2010:900) innehåller regler om planläggning av mark och vatten och om byggande. Syftet med lagen är att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Enligt 1 kap. 2 § är det en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Ett motiv till detta är att det ska finnas utrymme för lokala avvikelser och bedömningar vid planläggning1. En kommun har därför stor bestämmanderätt över marken i kommunen. Staten har i satt upp en ram för planläggning. Inom denna ram finns bestämmelser som anger bl.a. vilka krav som ska ställas på planer med avseende på hänsyn till människors hälsa. Vid planläggning ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. Enligt 2 kap. 5 § ska bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn bl.a. till människors hälsa och säkerhet och till möjligheterna att förebygga vatten- och luftföroreningar samt bullerstörningar. Vid planläggning ska enligt 2 kap. 10 § miljökvalitetsnormerna i 5 kap. eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. följas. Syftet med miljökvalitetsnormer är enligt 5 kap. 1 § att varaktigt 1985/86:1, del 1, s. 57 f. skydda människors hälsa eller miljön samt att avhjälpa skador på eller olägenheter för människors hälsa eller miljön. Varje kommun ska enligt 3 kap. 1 § ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Planen ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Översiktsplanen är dock inte bindande. En närmare reglering av markens användning och av bebyggelsen inom kommunen sker genom detaljplaner. En detaljplan får omfatta endast en begränsad del av kommunen. Enligt 4 kap. 12 § får kommunen i en detaljplan bestämma skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen, och om det finns särskilda skäl för det, högsta tillåtna värden för störningar genom buller. Vid prövningen av bygglov ska kommunen se till att sådana bestämmelser följs2. Departementschefen uttalade i förarbetena till motsvarande bestämmelse i äldre plan- och bygglagen3 följande. En detaljplan skall med andra ord kunna trygga en lämplig miljö för den markanvändning som planen tillåter. Det bör således vara möjligt att genom en bestämmelse i detaljplan förena viss angiven markanvändning med bestämmelse om högsta tillåtna värden för sådana störningar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat som prövas enligt miljöskyddslagen (1960:387). I planer bör då också övervägas behovet av bestämmelser för att reglera erforderligt skyddsområde, byggnadstekniskt utförande eller skyddsanordningar Som förutsättning för att bestämmelser av detta slag skall få tas in i en detaljplan anser jag att det skall finnas särskilda skäl till regleringen. Sådana skäl kan vara att detaljplanen avser särskilt störningskänslig verksamhet eller att detaljplaneområdets lokalisering talar för att man på detta sätt bör ange en gränsnivå för den framtida miljöbelastning som i ett visst avseende kan tillåtas för planområdet. Det bör emellertid inte komma i fråga att för bostadsbebyggelse eller för vård- 1985/86:1 s. 164 f, prop. 2009/10:170 s. 428 f. 1985/86:1 s.165 och undervisningslokaler genom detaljplan meddela längre gående krav vad gäller trafikbuller och flygtrafikbuller än de riktlinjer som godkänt (prop. 1980/81:100 bil. 9, rskr 257 och prop. 1981/82:98, , rskr 339). Jag förutsätter också att kommunen genom riktlinjer i översiktsplanen beaktar behovet av utvecklingsmöjligheter för trafikanläggningar, såsom vägar, flygplatser och järnvägsområden. Det ligger i sakens natur att sådana samhällsinvesteringar bör utnyttjas på ett långsiktigt sätt. Efter infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53) gäller dessa riktlinjer som begränsning för hur långt en planbestämmelse får sträcka sig4. En detaljplan ska enligt 4 kap. 36 § första stycket vara utformad med skälig hänsyn till befintliga bebyg- gelse-, äganderätts- och fastighetsförhållanden som kan inverka på planens genomförande. I arbetet med att ta fram ett program enligt 5 kap. 10 § eller ett förslag till en detaljplan ska kommunen enligt 5 kap. 11 § första stycket samråda med bl.a. . Om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska enligt tredje stycket samma bestämmelse samrådet genomföras så att det uppfyller bestämmelserna i 6 kap. 6 §, 13 § andra stycket och 15 § .