sou · H1B385 · 2013-12-18 00:00:00 — Stärkt straffrättsligt skydd för egendom SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att utse en särskild utredare för att undersöka om det finns behov av att stärka det straffrätts- liga skyddet för egendom och föreslå de författningsändringar som det finns anledning till. förordnades överåklagaren , Justitie- departementet, att vara särskild utredare. Som experter att biträda utredningen förordnades dåvarande vice överåklagaren vid Ekobrotts- myndigheten , ämnesrådet vid Justitiedeparte- mentet , kommissarien vid , chefsjuristen vid Företagarna , juristen vid , byråchefen vid heten , fil.dr. vid och rådmannen vid Li . Som sekreterare i utredningen anställdes hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet (Ju 2012:10). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Härmed överlämnas betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande av experten . Med undantag från vad som framgår där har experterna ställt sig bakom utredningens över- väganden och förslag. Utredningens uppdrag är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i .............................. 1.2Förslag till lag om ändring i terrängkörningslagen (1975:1313)............................................................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. .............................. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Egendomsskyddet i regeringsformen ..................................... Egendomsskyddet i 8–10 och 12 kap. .............. Allmänt om skyddet..................................................... 3.3.2 Fysiska angrepp på annans maktsfär ........................... 3.3.3 Angrepp på annans maktsfär med psykiska medel..... 3.3.4 Missbruk av egen maktsfär........................................... 3.3.5 Fysiska angrepp på annans egendom........................... Underlag och källor.................................................................. Allmänt om brottsutvecklingen .............................................. 4.5.1 Många olika typer av bedrägerier ................................. 4.5.2 Bedrägeri med hjälp av bluffakturor......................... Datorbedrägeri och internetbedrägeri ......................... Utpressning och ocker............................................................. Förskingring och annan trolöshet........................................... 4.9.2 Uppklaring av stöldbrott och rån ................................ Uppklaring av bedrägeribrott....................................... 4.9.4 Uppklaring av förskingring och annan trolöshet........ Uppklaring av skadegörelsebrott ................................. Principer för brottsrubricering och straffmätning m.m. ... Avgränsningen av brottsliga gärningar ................................... 5.2.1 Antalet brottsliga gärningar är inte detsamma som antalet brott........................................................... 5.2.2 Avgränsningen av brott får betydelse för frågor om preskription och rättskraft..................................... 5.2.3 Flera brottsliga gärningar av samma slag ..................... Hur ska brotten rubriceras och gradindelas? 5.3.1 Avgränsningen av brotten får betydelse för rubriceringen och gradindelningen .............................. 5.3.2 Omständigheter som påverkar Straffvärde och straffmätning.................................................. 5.4.1 Allmänt om straffvärdebedömning och 5.5Redovisningen av straffvärdet och straffmätningen i 6.1Kartläggning av genomslaget för försvårande 6.1.2 Genomgång av ett stort antal tingsrättsdomar ........... 6.2 Stöld, snatteri och grov stöld .................................................. Den rättsliga regleringen .............................................. 6.2.2 Definitionen av brottsenhet vid stöld ......................... 6.2.3 Gränsdragningen mellan stöld och snatteri ................ 6.2.4 Gränsdragningen mellan stöld av normalgraden och grov stöld ............................................................... 6.3 Rån och grovt rån..................................................................... Den rättsliga regleringen .............................................. 6.3.2 Definitionen av brottsenhet vid rån ............................ 6.3.3 Gränsdragningen mellan rån och grovt rån................. Den rättsliga regleringen .............................................. 6.4.2 Definitionen av brottsenhet vid bedrägeribrott ......... 6.4.3 Gränsdragningen mellan bedrägeri och bedrägligt 6.4.4 Gränsdragningen mellan bedrägeri och grovt Den rättsliga regleringen ............................................ 6.6.2 Definitionen av brottsenhet vid Gradindelningen av skadegörelsebrotten .................. Straffvärdebedömningen vid skadegörelsebrott........ 6.7.1 Vad avses med systematisk brottslighet? 6.7.2 Konkurrensfrågor och rubriceringsfrågor i mål med systematisk brottslighet ..................................... 6.7.3 Straffvärdebedömning av brott med systematiska Några utgångspunkter för förslagen ............................ 7.1Det straffrättsliga skyddet för egendom fungerar i 7.2.1 Brottsutvecklingen sedd i siffror ............................... 7.2.2 Brottsutvecklingen sedd från andra perspektiv......... 7.2.3 Är kriminalisering det som behövs? 7.4Beaktas integritetskränkning i tillräcklig utsträckning i dagens lagstiftning?................................................................ Straffskalorna för vissa förmögenhetsbrott.......................... En mer modern och lättillgänglig reglering.......................... Seriebrottslighet och systematisk seriebrottslighet ............. Olika sätt att beakta systematik ............................................ 8.2.1 Systematik som skäl för att betrakta flera gärningar som ett brott............................................... 8.2.2 Systematisk brottslighet som rekvisit för att uppgradera enskilda brott........................................... 8.2.3 Systematik som en del av brottskonstruktionen....... 8.2.4 Systematisk brottslighet som försvårande omständighet vid straffmätningen ............................. 8.3.1 Reglerna tillämpas olika.............................................. 8.3.2 Varför hanteras brotten på olika sätt i praxis?.......... 8.4 Problemen med systematisk brottslighet............................. 8.5 Tänkbara lösningar................................................................. 8.5.1 Bör flera brott kunna läggas samman till ett eller flera allvarligare brott?................................................ 8.5.2 Bör systematik ha självständig betydelse vid bedömningen av om brottet är grovt?....................... 8.5.3 Kan systematisk brottslighet få större genomslag om straffskalorna justeras? 8.6Bör det införas särskilda brottskonstruktioner för vissa systematiska förmögenhetsbrott?......................................... Bluffakturor – ett stort problem.................................. Vad avses med bedrägeri med hjälp av bluffakturor? 9.2Något om formerna för bedrägeri med hjälp av bluffakturor och liknande förfaranden................................. Några särdrag för brotten...................................................... 9.6Vilka straffbestämmelser kan tillämpas på förfaranden Svindleri och ockerpantning ...................................... 9.6.6 Medverkan, försök och förberedelse......................... Andra regler än straffrättsliga ............................................... Bluffakturor har blivit ett samhällsproblem......................... En ny straffbestämmelse behövs........................................... 9.9.1 Viss form av bedrägeri kräver särskild lagstiftning... 9.9.2 Vad ska straffansvaret omfatta?............................... 9.9.3 Försök och förberedelse ska vara straffbart............ Konkurrens- och konsumtionsfrågor ..................... 9.9.6 Ska mottagarna ses som målsägande? En alternativ lösning .............................................................. Olovlig användning av annans identitetsuppgifter......... 10.2.2 Nätfiske – s.k. phishing............................................ 10.2.3 Hur stort är problemet?........................................... Effekten av brotten ................................................................ Vilka befintliga straffbestämmelser kan en identitetsstöld falla under? Skyddet för privatlivet.............................................. utredningar och utländsk rätt ................................. 10.6.1 Utredningar med anknytning till frågan ................. Bör identitetsstöld kriminaliseras?........................................ 10.7.1 Nykriminalisering kräver starka skäl....................... Alternativen till kriminalisering .............................. 10.7.3 Skälen för kriminalisering väger över...................... Vad bör straffansvaret omfatta? Utgångspunkter för kriminaliseringen.................... 10.8.2 Vilka identitetsuppgifter bör omfattas?.................. 10.8.3 Var bör straffbestämmelsen placeras och hur bör brottet benämnas? 10.8.4 Straffskalan, osjälvständiga brottsformer m.m....... Några tankar för framtiden ................................................... Brott som rör fast egendom ....................................... Bakgrunden till dagens reglering........................................... Allemansrätten och egendomsskyddet................................. 11.4.2 reglering och allemansrätten ........... Finns det skäl att behålla särregleringen för fast Bestämmelser med anknytning till allemansrätten .............. 11.6.1 De straffrättsliga gränserna för allemansrätten...... 11.6.2 Straffbestämmelserna som knyter an till allemansrätten görs mera lättillämpade................... Övriga straffbestämmelser om brott mot lös och fast De nuvarande brotten.............................................. 11.7.2 Besittningsintrång i och olovligt brukande av Olovlig kraftavledning och olovlig avledning av De nuvarande brotten.............................................. Brottsrubricering och gradindelning av Omständigheter som ska beaktas vid gradindelning av 12.1.2 Brotten i 8 kap. ................................... 12.1.3 Brotten i 9 kap. ................................... 12.1.4 Brotten i 10 kap. ................................. 12.1.5 Brotten i 12 kap. ................................. Det bör förtydligas vad som är av vikt för 12.2.1 Hur ska reglerna kunna förtydligas?....................... 12.2.2 Integritetskränkande inslag bör få större betydelse vid rubriceringen...................................... 12.2.3 Bör systematisk brottslighet tillmätas större betydelse vid rubriceringen? 12.2.4 Rekvisit som uttrycker värdegränser....................... 12.2.5 Brukande av falska eller osanna handlingar............. 12.2.6 Försvårande omständigheter bör anges för alla 12.2.7 Integritetskränkande inslag bör tillmätas större betydelse vid stöld och skadegörelse....................... 12.2.8 En ny grad av olovligt förfogande ........................... 12.2.10 Åtalsprövningen vid olovligt brukande och Gemensam brottsbeteckning för olika grader av brott?...... Ändrade brottsbeteckningar för ringa brott......................... Straffskalorna för förmögenhetsbrotten ....................... Straffskalornas utformning och funktion............................. Syftet med straffskalorna......................................... 13.1.2 Flera faktorer påverkar det abstrakta 13.1.3 Brottslighetens art har betydelse för det Straffskalorna för förmögenhetsbrotten............................... 13.2.1 Allmänt om straffskalorna för 13.2.2 överväganden om straffskalorna för Behöver straffskalorna för förmögenhetsbrotten Straffskalorna för skadegörelsebrotten................................. Straffskalorna för egenmäktigt förfarande och olovligt Straffskalorna för övriga förmögenhetsbrott....................... 13.6.1 Straffskalorna för grova brott.................................. 13.6.2 Straffskalorna för medelsvåra brott ........................ 13.6.3 Straffskalorna för lindrigare brott........................... Bör försök till häleri av normalgraden kriminaliseras? 14.1.1 Häleri och grovt häleri............................................. 14.1.3 Penninghäleri och grovt penninghäleri................... Bakgrunden till utredningens uppdrag ................................. Häleribrott fullbordas på ett tidigt stadium......................... Allmänt om brottskonstruktionen ......................... överväganden om försök till häleri......................... Vilka förfaranden skulle kunna träffas av straffansvar för försök till häleri? 14.5.2 Försök till befattning med gods som är frånhänt 14.5.3 Försök att bereda sig av annans 14.5.4 Försök att hävda en fordran som tillkommit 14.5.5 Försök att ta emot gods som åtkommits genom Försök till häleri bör inte kriminaliseras .............................. Tillträdesförbud i butiker .......................................... En mångårig diskussion ........................................................ Rätten att röra sig fritt .......................................................... Rätten att få tillträde till och vistas på viss plats ................. Straffansvar för olaga intrång ............................................... Polislagens bestämmelser om avlägsnande m.m.................. Vem utöver polisen får ingripa mot ordningsstörningar och brott?............................................................................... 15.6.3 Rätten för envar att ingripa mot brott.................. Straffsanktionerade tillträdesförbud m.m............................ Allmänt om straffsanktionerade förbud ............... Reglerna om kontaktförbud .................................. Tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ............. Den europeiska utvecklingen på området ............ förslag om tillträdesförbud till butiker ................. Promemorian om tillträdesförbud ........................ Nytt förslag om tillträdesförbud .......................... Synpunkter från företrädare för handeln............................. Kriminalisering eller straffsanktionerade individuella Ingen närmare analys av konstruktionen med Problemen bör inte lösas genom en särskild lag om tillträdesförbud ...................................................till butiker 15.12.1 ..................................Är andra lösningar möjliga? 15.12.2 ....Utökad kriminalisering av försök till tillgrepp 15.12.3En lag som ger butiksägare möjlighet att Konsekvenserna av utredningens förslag ..................... Konsekvenser för staten........................................ Konsekvenser för företag och enskilda................ Konsekvenser för brottsligheten och för det Konsekvenser i övrigt ............................................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................ Förslaget till lag om ändring i ......................... Förslaget till lag om ändring i terrängkörningslagen (1975:1313)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ............................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2012:73............................................... Bilaga 2 Tabeller ............................................................................. Utredningens övergripande uppgift har varit att undersöka om det straffrättsliga skyddet för egendom behöver stärkas och att föreslå de författningsändringar som det finns anledning till. En av uppgifterna har varit att analysera rättsläget avseende brottslighet med systematiska inslag, t.ex. bedrägerier som utförs genom massutskick av bluffakturor, och att ta ställning till om sådana omständigheter som att brottsligheten har begåtts syste- matiskt har fått tillräckligt genomslag vid gradindelningen av brot- ten. För att kunna göra den nödvändiga analysen bl.a. av hur brotts- lighet med systematiska inslag beaktas i rättspraxis har utredningen inhämtat och granskat ett stort antal domar som meddelats av , och . Granskningen har omfattat ca 2 500 tingsrätts- domar. Resultatet av genomgången redovisas i kapitel 6. Utöver de frågeställningar som nämns i direktiven har utred- ningen ansett det rymmas inom uppdraget att ta upp vissa andra frågor i syfte att förstärka det straffrättsliga skyddet för egendom. En sådan fråga är om det finns skäl att kriminalisera olovlig använd- ning av andra personers identitetsuppgifter, s.k. identitetsstöld. Ett gott straffrättsligt skydd finns redan Egendomsbrotten tillhör typiskt sett de brott som är kriminaliserade och där det också beträffande många brottstyper finns en rik rättspraxis. För de flesta egendomsbrott som regleras i 8–10 och 12 kap. är brottsrekvisiten så generellt ut- formade att de kan tillämpas på ett stort antal straffvärda förfaran- den, även när nya varianter av dessa brott uppstår. nykriminalisering är därför, generellt sett, inte så stort inom detta område. Utredningsarbetet har därför i första hand fokuserats på att se över de befintliga straffbestämmelserna och överväga på vilket sätt de kan modifieras för att ytterligare stärka egendomsskyddet. Systematisk brottslighet hanteras inte enhetligt Rättstillämpningen är inte enhetlig Av alla brott som anmäls utgör över hälften brott mot 8–10 och 12 kap. . De gärningsmän som lagförs för dessa brott har ofta begått flera gärningar som rätten ska bedöma vid samma tillfälle. är det fråga om brott som upprepats på ett likartat sätt genom att gärningsmannen har använt sig av en särskild metod. Sådan brottslighet kan beskrivas som systematisk. Det finns dock ingen enhetlig definition av detta begrepp. Generellt sett anses brott som ingår i ett systematiskt förfa- rande vara mer klandervärda än brott som upprepats utan systema- tiska inslag. Detta beaktas på olika sätt i praxis. Rättstillämpningen är dock inte helt enhetlig, i vart fall inte när det gäller bedömningen av bedrägerier, en brottstyp som både har ökat kraftigt och där det är särskilt vanligt med omfattande syste- matiska förfaranden. I en del fall anses det finnas ett sådant sam- band mellan gärningarna att de betraktas som delar av samma brott, som i regel rubriceras som grovt. I andra fall anses förfarandet ut- göra flera brott som vart och ett bedöms som grovt därför att de utgör ett led i en brottslighet som utövats systematiskt. I åter andra fall bedöms gärningarna som ett flertal brott av normalgraden. Hur gärningarna rubriceras får stor betydelse för påföljdsval och straffmätning. Bristen på enhetlighet riskerar att leda till att lika brott bedöms olika och att systematiska inslag vid brott inte får tillräckligt genomslag. Bör flera brott kunna läggas samman till ett? I uppdraget har ingått att redovisa för- och nackdelar med en ord- ning där systematisk brottslighet ges en självständig betydelse i rubriceringshänseende eller där flera mindre allvarliga gärningar tillsammans anses utgöra ett eller flera allvarligare brott. Utredningen har utifrån tillgänglig brottsstatistik och kontakter med företrädare för polisväsendet och åklagare gjort bedömningen att viss brottslighet begås systematiskt i sådan omfattning att det behövs särskilda regler eller metoder för att rättsväsendet ska kunna hantera brotten på ett ändamålsenligt sätt. Utredningen har övervägt möjligheten att införa en för förmö- genhetsbrotten generell bestämmelse genom vilken flera mindre allvarliga gärningar som ingår i ett systematiskt förfarande kan an- ses utgöra ett allvarligare brott. En sådan generell bestämmelse skulle i och för sig underlätta bl.a. rubricering och straffmätning i vissa fall. För att det ska vara möjligt att avgöra var ett brott slutar och ett annat tar vid skulle det emellertid vara nödvändigt att i en sådan bestämmelse ange vilket samband mellan brotten som krävs för att de ska kunna läggas samman. Ju lägre krav som ställs på sam- bandet desto svårare skulle det bli att i förväg bedöma straffvärde och preskriptionstid för brotten. Enligt utredningens mening skulle det vara svårt att utforma lämpliga generella kriterier för vilket samband som bör finnas mel- lan brotten för att de ska få läggas samman till ett brott. De krite- rier som skulle passa väl för vissa typer av brott skulle kunna ge oönskade effekter för andra brottstyper. Mot den bakgrunden gör utredningen bedömningen att det av rättssäkerhetsskäl inte bör införas någon generell sammanläggningsbestämmelse för förmö- genhetsbrott. Inget särskilt rekvisit som tar sikte på systematisk brottslighet Att ett brott har ingått som ett led i ett systematiskt förfarande talar för att gärningsmannen har planerat brottet eller utvecklat en särskild metod för att begå en viss typ av brott. Det systematiska tillvägagångssättet gör att brottet kan betraktas som farligare och tyder på ett större mått av skuld hos gärningsmannen. Dessa om- ständigheter bör på samma sätt som tillmätas betydelse vid rubricering och straffmätning av brottet. Att ett brott utgör ett led i ett systematiskt förfarande bör dock enligt utredningens mening inte medföra att brottet alltid bedöms som grovt, om det inte finns andra omständigheter som också talar för det. Annars skulle till- lämpningen leda till oproportionerligt höga straff för vissa brott. Det bör därför inte införas något kvalificerande rekvisit som inne- bär att förmögenhetsbrott som begås systematiskt alltid ska rubri- ceras som brott av högre svårhetsgrad. När det gäller brott som avser lägre värden bör dessa dock inte bedömas som ringa om de utgör led i en systematisk brottslighet. Räcker straffskalorna till för systematisk brottslighet? De nuvarande straffskalorna är tillräckligt vida för att täcka även omfattande och systematisk brottslighet, men de utnyttjas inte i den utsträckning som lagstiftaren avsett och som skulle vara möj- lig. Detsamma gäller den förhöjda straffskala som får tillämpas vid flera brott. En ändring av regeln om förhöjd straffskala vid flerfaldig brotts- lighet skulle träffa all flerfaldig brottslighet, inte enbart förmögen- hetsbrott som ingår i ett systematiskt förfarande. Utredningen gör därför bedömningen att det inte är lämpligt att nu ändra regeln om förhöjd straffskala. Eftersom regeln om försvårande omständigheter vid straffmät- ning har ändrats och det är för tidigt att säga vilken effekt ändringen har fått anser utredningen att inte heller denna regel bör ändras . En ny straffbestämmelse – grovt fordringsbedrägeri Förekomsten av bluffakturor har blivit ett samhällsproblem i och med att det rör sig om omfattande utskick som ofta görs inom ramen för en organiserad verksamhet. En ensam gärningsman eller en grupp av gärningsmän kan med hjälp av modern teknik snabbt skicka ut bluffakturor som tillsammans avser miljonbelopp. Från de drabbades perspektiv är det svårt att hävda att det rör sig om grova brott eftersom varje bluffaktura som skickas ut i regel avser ett relativt litet belopp. Systematiska bedrägerier, i synnerhet de som begås med hjälp av bluffakturor eller liknande förfaranden, vållar stora problem i rättstillämpningen. Svårigheterna har framför allt att göra med att bedrägeribestämmelsen inte är avpassad för omfattande systema- tiska förfaranden. Oavsett hur många personer som har vilseletts att betala en summa pengar är utgångspunkten att åklagaren måste styrka att var och en av dem har vilseletts beträffande varje faktura.