sou · H1B384d2 · 2013-12-16 00:00:00 — Kontrollstationen omfattar inte politikens grundläggande inriktning, men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Regeringen anser att generellt verkande styrmedel som sätter ett pris på utsläppen av växthusgaser bör utgöra grunden för omställ- ningen. Dessa styrmedel kan behöva kompletteras med mer riktade styrmedel som främjar bl.a. teknisk utveckling. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg. omr. 21) underströk regeringen den centrala betydelse som miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel har för att klimat- och energi- politiska mål ska kunna nås. Förändringar av skattesystemet aviserades så att det skulle bli mer träffsäkert och ändamålsenligt. beslutade om ett omfattande paket med miljö- skatteförändringar som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg. omr. 21) gjorde regeringen bedömningen att ska fortsätta sträva efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och inter- nationella klimat- och energipolitiska målen. Syftet med ett fortsatt analysarbete är att ha väl avvägda ekonomiska styrmedel som vid behov kan justeras. Detta är särskilt angeläget om det inom ramen för kontrollstation 2015 görs bedömningen att det behövs. Styrmedel som stimulerar en introduktion av energieffektivare fordon är viktiga komplement till styrmedel som minskar utsläppen av växthusgaser. En viktig utgångspunkt för att långsiktiga investe- ringar ska komma till stånd är stabila spelregler. Det är därför av stor betydelse att eventuella stöd i form av offentliga utgifter eller skattelättnader är hållbara gentemot unionsrätten. Det är också centralt att utgångspunkten för åtgärderna är samhällsekonomisk kostnadseffektivitet. Det är dessutom viktigt att spelreglerna i inte avviker allt för mycket från spelreglerna i andra länder eftersom det kan begränsa marknaden för nya produkter väsentligt. De svenska utsläppen av växthusgaser har varit sjunkande. Elproduktionen har mycket låga utsläpp, användningen av fossila bränslen är på väg att fasas ut ur värme- sektorn och industrins förädlingsvärde per energienhet har kon- tinuerligt ökat. Fordonsanvändningen karakteriseras dock fortfarande av ett stort fossilberoende, vilket motiverat att regeringens satsningar inom energi- och klimatområdet haft ett särskilt fokus på transportsektorn. Omfattande satsningar har skett på forskning kring energieffektiva fordon med förnybara drivmedel och produk- tion av andra generationens biobränslen, miljöbilspremien, ett demonstrationsprogram för elfordon, supermiljöbilspremie samt en skärpt miljöbilsdefinition och skattenedsättning på biodriv- medel. Den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordons- flotta förutsätter omfattande insatser från både privata och offent- liga akörer, såväl kopplat till fordon och infrastruktur som i form av utveckling, produktion och distribution av drivmedel och energi- bärare. Ledtiderna är betydande. En grundförutsättning för att denna utveckling ska komma till stånd är långsiktiga och stabila spelregler och styrmedel som stimulerar utvecklingen som styrmedlen ska vara utformade så effektivt som möjligt utifrån samhällsekonomiska aspekter och vara hållbara gentemot unions- rätten. Fordonsmarknaden är i högsta grad internationell, i många avseenden global. Regelverk, styrmedel och åtgärder i måste därför utformas på ett sätt som beaktar det internationella samman- hang som fordonsutvecklingen sker inom. bör insatserna bidra till att , svensk forskning och svenska företag kan vara världsledande för att öka energieffektiviteten i transportsystemet, bryta fossilberoendet och minska klimatpåverkan. En särskild utredare ska kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen . Åt- gärderna kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen samt visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse till- försel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon och olika slags trafik. Utgångspunkten bör vara att andelen hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka i transportsektorn, sam- tidigt som fordonseffektiviteten förbättras och utsläppen av växt- husgaser minskas. Utredaren ska vidare analysera i vilken grad olika handlingsalternativ och åtgärder riskerar leda till eventuell fastlås- ning i vissa tekniker eller till vissa energibärare. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . Arbetet med den lång- siktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 sker samordnat med och som ett led i arbetet med visionen . En viktig del av utredarens arbete ska därför vara att ana- lysera olika alternativ för hur begreppet fossiloberoende fordons- flotta kan ges en innebörd som stöder regeringens arbete med att nå visionen . En analys av åtgärdernas och styrmedlens offentligfinansiella kostnader, kostnadseffektivitet samt förenlighet med unionsrätten är av central betydelse. Bedömningarna ska, såvitt gäller skatter och andra ekonomiska styrmedel, vara konsistenta med regeringens pågående arbete med att samordna dessa styrmedel på klimat- och energiområdet. De åtgärder och överväganden som tas fram ska beakta Natur- vårdsverkets arbete med uppdraget att ta fram ett förslag till svensk färdplan 2050 (dnr M2011/2426/Kl) samt det arbete som regeringen kommer att initiera inför kontrollstation 2015. Vid sin analys av lämpliga åtgärder och styrmedel bör utredaren särskilt beakta att dessa: ger förutsättningar för att tillgången till hållbara förnybara driv- medel och el ska motsvara den framtida efterfrågan inom trans- portsektorn, medför ett skifte från fossildrivna fordon mot energieffektiva fordon som drivs med hållbara förnybara drivmedel och el, understöder utvecklingen mot en transportinfrastruktur och samhällsplanering som stöder val av energieffektiva och klimat- vänliga transportsätt, kan genomföras stegvis och i sådan takt att steg kan tas mot den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt visionen , beaktar det internationella sammanhang som fordonsutveck- lingen sker inom, och är samhällsekonomiskt kostnadseffektiva och hållbara gentemot unionsrätten. Utredaren bör även beakta andra relevanta politiska målsättningar, främst med avseende på energi, miljö, transport och konkurrens- kraft. Utredaren ska beakta förväntad teknikutveckling samt svenska åtaganden inom EU, FN och WTO. En central utgångspunkt för utredaren bör vara kostnadseffektivitet i arbetet med att uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta. Utredaren ska följa arbete med att ta fram ett förslag till svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp till 2050. EU:s arbete med att utveckla sektorsvisa strategier bl.a. för energi- och transportsektorerna bör följas. Likaså bör utredaren studera andra länders arbete med att ta fram strategier och hand- lingsplaner för att minska användningen av fossila bränslen i trans- portsektorn. I synnerhet bör goda exempel från andra EU-länder beaktas. Utredaren bör också ta del av modelleringar på EU-nivå som utförts av kommissionen och () liksom kommissionens och IEA:s bedömningar om möjliga insatser i olika sektorer. I möjligaste mån bör dessa brytas ner till svenska förhållanden. En bärande idé i svenskt klimatarbete är att en omställning mot minskade växthusgasutsläpp ska ske på ett kostnadseffektivt sätt. Utredaren ska bedöma strukturella förändringar och andra konse- kvenser för svensk industri och övrigt näringsliv, såväl för berörda sektorer som på en aggregerad samhällsnivå. Utredaren ska vidare analysera effekterna på tillgängligheten av biobränslen till svenska fordon, som kan bli följden av ökad biobränsleanvändning globalt. Utredaren ska beakta de samhällsekonomiska och offentlig- finansiella effekterna samt i förekommande fall ange förslag till finansiering. SOU 2013:84 Bilaga 1 Utredaren ska slutredovisa resultatet av sitt arbete . Registreringsskatt och miljöpremie med och utan viktdifferentiering för några olika bilmodeller Registreringsskatt (malus) och miljöpremie (bonus) för några olika bilmodeller CO2 g/km Bonus (+) Bonus (+) Summa B/M Skillnad B/M Malus (-) B/M och Malus (-) XC70 D4 (2WD) T6 3.0 Aut AWD D4 DPF 2WD Mom CO2 g/km Bonus (+) Bonus (+) Summa B/M Skillnad B/M Malus (-) B/M och Malus (-) (100 hk) GT 3.6 V6 DSG 1,5L Hybrid IV 0.9 Energy TCe CO2 g/km Bonus (+) Bonus (+) Summa B/M Skillnad B/M Malus (-) B/M och Malus (-) IV 1.5 dCi En. Bilar med höga utsläpp CO2 g/km Bonus (+) Bonus (+) Summa B/M Skillnad B/M Malus (-) B/M och Malus (-) Fordonsskatt och supermiljöbilspremier för några olika bilmodeller Fordonsskatt och supermiljöbilspremier av karaktären bonus-malus för några vanliga bilmodeller T6 AWD Aut Summum XC70 D4 (2WD) XC70 T6 AWD Aut Summum T6 3.0 Aut AWD D6 2.4 TD Laddhybrid T6 Aut AWD Summum D4 DPF 2WD Mom Aut 1.0 Ecoboost (100 hk) TSI 122 MultiFuel BMT 1.4 TSI 160 MultiFuel Twincharger GT 3.6 V6 DSG 4Motion TDI 105 DPF BlueMotion 1,5L Hybrid IV 0.9 Energy TCe Optimized IV 1.2 16V Authentique IV 1.5 dCi En. Övriga laddhybrider och elbilar citigo GT 1.0 MPI Subaru outback 2.5i AWD CNG Aut Bilar med mycket höga utsläpp Nissn Navara XE 2.5 dCi 144hk Koldioxiddifferentierat förmånsvärde för några olika bilmodeller Koldioxiddifferentierat förmånsvärde för några olika bilmodeller T6 AWD Aut Summum XC70 D4 (2WD) XC70 T6 AWD Aut Summum T6 3.0 Aut AWD D6 2.4 TD Laddhybrid T6 Aut AWD Summum D4 DPF 2WD Mom Aut 1.0 Ecoboost (100 hk) TSI 122 MultiFuel BMT TSI 160 MultiFuel Twincharger GT 3.6 V6 DSG 4Motion TDI 105 DPF BlueMotion 1,5L Hybrid IV 0.9 Energy TCe Optimized IV 1.2 16V Authentique IV 1.5 dCi En. Övriga laddhybrider och elbilar citigo GT 1.0 MPI Subaru outback 2.5i AWD CNG Aut Bilar med mkt höga utsläpp 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. 39.Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet. 40.Att tänka nytt för att göra nytta –om perspektivskiften i offentlig verksamhet. 42.Tillsyn över polisen. –del 1. 44.Ansvarsfull hälso- och sjukvård. –Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. 46.Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 48.Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. –breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. 50.En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. 51.Skydd för geografisk information. 53.Privata utförare – kontroll och insyn. 54.Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. 55.Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. 56.Friskolorna i samhället. 57.Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. + Lättläst version + . –vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? 60.Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. 62.Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 63.Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. Ju. 64.Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. 66.Översyn av det statliga stödet till dagspressen. 67.Flygbuller och bostadsbyggande. 68.Synliggöra värdet av ekosystemtjänster –Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 69.Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. –Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. –jakt och viltförvaltning i en ny tid. 72.Ut ur skuldfällan. –ökad tydlighet och struktur. 74.Unga som varken arbetar eller studerar –statistik, stöd och samverkan. 75.Organisering av framtidens e-förvaltning. 76.Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. 77.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . 78.Överskuldsättning i kreditsamhället? 79.Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. 80.Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. 81.När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. 82.Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. 83.En enkel till framtiden? 84.Fossilfrihet på väg. Del 1 och 2. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. konvention om it-relaterad brottslighet. Tillsyn över polisen. Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m. [63] Ut ur skuldfällan. [72] Överskuldsättning i kreditsamhället? Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak. Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Flygbuller och bostadsbyggande. Begravning – återvinning, nya begravningsmetoder och enhetlig begravningsavgiftssats. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. – ökad tydlighet och struktur. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. – jakt och viltförvaltning i en ny tid. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. – del 1. – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [47] Organisering av framtidens e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom . Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. En enkel till framtiden? [83] Fossilfrihet på väg. Del 1 och 2. Mera glädje för pengarna. + Lättläst version + . Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Det svenska medborgarskapet.