sou · H1B319d2 · 2013-11-20 00:00:00 — stödjer utredarens förslag om att en ansvarsfull alkoholservering ska vara utgångspunkten, då en hög alkoholkonsumtion på arenorna utgör en stor risk för ordningsstörningar och brott. Försäljning av alkoholhaltiga drycker bör minimeras, särskilt på högriskmatcher, varför RPS står bakom förslaget om att starköl bör ersättas med folköl. RPS delar även utredarens synpunkter om nolltolerans avseende narkotika i samband med idrottsarrangemang. i län instämmer i i yttrande och lyfter fram ett antal punkter som särskilt viktiga gällande bruket av alkohol och andra droger. Inom ramen för arbetet med metoden Ansvarsfull alkoholservering, innebärande bl.a. utbildning av arenapersonal och samverkan mellan arrangörer och myndigheter, föreslår i län att bör få i uppdrag att följa, uppmuntra och utvärdera det arbetet. i län anser vidare att man bör vidta åtgärder för att i största möjliga mån skapa en miljö där barn och unga inte behöver konfronteras med påverkade vuxna, att en märkbart påverkad åskådare inte bör beredas tillträde till arenan och att folköl inte bör få förekomma på läktarna. Vidare anser att man bör samla statistik om påverkan och våld i samband med idrottsarrangemang i syfte att underlätta uppföljning och utvärdering av förebyggande och repressiva insatser. i framhåller vikten av att arbeta med ansvarsfull alkoholservering vid idrottsarrangemang. Detta kräver ett tydligare strategiarbete från idrottsrörelsens sida, samt att idrotten och myndigheterna fördjupar sitt samarbete om säkerhets- och riskarbete i samband med alkoholservering. konstaterar att den ekonomiska betydelsen av alkoholförsäljningen på arenorna tyvärr tar över handen i många idrottsklubbar, vilket motverkar klubbarnas arbete med att tydliggöra att alkohol och droger inte hör ihop med idrott. Polisens roll som tillsynsmyndighet enligt alkohollagen bör mer påtagligt komma idrottsklubbarna och idrottsarrangemangen till del, genom polisens sätt att arbeta förebyggande, såväl på de serveringar som supportrarna frekventerar före och efter match som på serveringarna inne på arenan. Genom att polisen bedriver tillsyn enligt alkohollagen kan berusningsgraden sänkas, vilket ytterligare ökar säkerheten på och i närheten av arenorna. i lyfter fram den evidensbaserade metoden Ansvarsfull alkoholservering och betonar att en märkbart påverkad åskådare inte bör beredas tillträde till arenan, än mindre släppas in på något av arenans serveringsställen. anser även att barn och unga ska kunna besöka arenan utan att tvingas vistas bland alkoholpåverkade personer, varför åtgärder bör vidtas för att skapa alkoholfria miljöer på idrottsarenorna. Läktarservering, inklusive servering av folköl, strider mot alkohollagens intentioner och sänder felaktiga signaler till publiken om idrott och alkohol. Den idrottsrelaterade brottslighetens omfattning, kartläggning av våld och förebyggande insatser Regeringen bör i sina anvisningar till peka ut frågan att bekämpa huliganism som ett strategiskt övergripande mål. En nationell och regional kunskapsbank kring farliga risksupportrar måste byggas upp. En risksupporter definieras enligt som en person som vid upprepade tillfällen deltagit i ordningsstörningar vid idrottsevenemang och visat sig benägen till att systematiskt delta i våldsyttringar eller antas ha samband med annan brottslig verksamhet där fängelse ingår i straffskalan. får inte prioritera behovet av insatser alltför ensidigt mot straffvärdet för brottet. måste åtgärda bristerna i sin tertialrapportering. I arbetet med att stävja idrottsrelaterat våld bör polisen fokusera på att närmare följa ultrasrörelsen. bör även föra en 10-i-topp- lista över firmastrukturerna. Mer forskning kring firmakulturen efterlyses. Möjligheterna att finna ett mellanting mellan öppen och skyddad identitet bör undersökas. Klubbarna bör ta fram etiska riktlinjer för hur beslut ska fattas. Styrelseinformationen till medlemmarna måste förbättras och stadgarna i vissa fall ses över. och bör ges i uppgift att i samverkan med polis och andra offentliga och privata aktörer bygga upp försöksverksamheter kring olika exitlösningar. distriktsorganisation bör ges en mer framträdande roll i arbetet med att få olika aktörer att samverka i fråga om förebyggande insatser. Projektet , som syftar till att motverka rekrytering till riskgrupper, bör testas. Projektet innebär att två socialarbetare anställs vid polisen. Dessa är på ett tidigt stadium delaktiga i unga potentiella risksupportrars liv och stöttar dem genom att kontinuerligt föra samtal, samt ta kontakt med den aktuella klubben för att efterhöra om det finns möjlighet till gemensamma insatser. Projektet innebär även att man skaffar andra manliga förebilder samt har nära kontakt med anhöriga. är positiv till att utredaren delar polisens vilja att skapa en nationell kunskapsbank kring farliga risksupportrar för att kunna analysera deras nätverk. RPS delar utredarens förslag att definitionen av risksupporter bör ses över och tydliggöras samt delar utredarens kritik avseende brister i tertialrapporteringen, varför RPS kommer att vidta åtgärder för att se till att rapporteringen förbättras. RPS delar utredarens förslag att initiera en 10-i-topp-lista avseende firmamedlemmar och anför att polismyndigheten i redan har inlett ett liknande arbete, samt har inlett ett arbete med att kartlägga strategiskt viktiga personer inom idrottsklubbar. RPS menar att i och med införandet av evenemangspolisen har polismyndigheten möjlighet att underlätta för de goda supportrarna, medan supporterpolisen kan fokusera på risksupportrarna. RPS delar utredarens uppfattning att det behövs mer forskning kring firmakulturen samt stödjer förslaget om att relevant statistik kring den idrottsrelaterade brottsligheten måste tas fram. har fått i uppdrag att nationellt sammanställa sådan statistik som underlag för vidare åtgärder. RPS står bakom utredarens förslag kring bekämpning av våld, hot och trakasserier, och kan genom att ge stöd till drabbade bidra till att antalet anmälningar ökar, samt ge information om personsäkerhetshöjande åtgärder. RPS menar att detta är ett viktigt område som kommer att hanteras inom ramen för den gemensamma nationella strategin. anför avseende kriminell infiltration i klubbarna att det ytterst är en föreningsdemokratisk fråga vilka personer som väljs till styrelser och att det är viktigt att aktivera alla medlemmar att delta i årsmöten etc. SvFF avser dock att noga granska och överväga de förslag till förebyggande insatser som utredaren har lämnat. Stödjande av en positiv supporterkultur bör utveckla en högskolekurs om förslagsvis 7,5 högskolepoäng för de som är utsedda till Supporter Liason Officer rörande ungdomsfrågor. Utbildningen skulle vara såväl socialpolitisk som ungdomspolitisk. Ishockeyn bör införa en funktion som motsvarar fotbollens SLO-funktion. Stockholms-Alliansen stöder utredarens förslag om att inrätta en högskoleutbildning för SLO:er, då det finns ett stort behov av kompetensuppbyggnad kring de socialpolitiska och ungdomspolitiska utmaningarna som kan relateras till supporterkulturen. Stockholms-Alliansen föreslår att regeringen överväger om Stockholms-Alliansen tillsammans med kan ansvara för att utveckla och genomföra en sådan utbildning i samarbete med någon högskola. i understryker behovet av att arbeta med långsiktiga förebyggande insatser i syfte att förändra supporterkulturen och minska det idrottsrelaterade våldet. framhåller att arbetet bör fokuseras mot att motverka negativa föreställningar om maskulinitet då det kan leda till minskat våld inom samhället i stort. Kommuner och Landsting välkomnar förslaget om en högskolekurs för att höja SLO:ernas kompetens om de socialt orienterade utmaningarna i arbetet med att minska brottslighet i samband med idrottsarrangemang. SKL menar att en kompetenshöjning hos idrottens aktörer ökar möjligheten till samverkan med kommuner och landsting i frågor rörande dessa frågor. anför att kommunen tog fram en övergripande strategi Bekämpa våldet och främja en ny supporterkultur kring idrotten, av vilken det framgår kortsiktiga och långsiktiga åtgärder som staden ska Kommunen engagerar sig även i nätverket , vilket arbetar med socialt förebyggande fältarbete på och omkring stadens arenor. koordinerar arbetet där fältassistenter följer ungdomar till och från arenorna, samt innebär ett långsiktigt arbete med ungdomarna i vardagen mellan idrottsarrangemangen. De centrala aktörerna, fältassistenter, polismyndigheten och idrottsklubbarnas säkerhetsavdelningar delar erfarenheter med varandra i syfte att förebygga och stävja supportervåldet. anför att många av de råd som utredaren ger avseende systemet med SLO:er är av praktisk karaktär och ska behandlas inom fotbollen för att införas i den mån det är möjligt. Social resursförvaltning i anför att det i avsnittet om SLO- funktionen på sida 306 i betänkandet förekommer ett sakfel. Social resursförvaltning förtydligar att deras samverkan med Ung & Trygg består i att Ung & Trygg samordnar och sammankallar samverkansgruppen. Fältassistenterna tillhör Ungdomsenheten som är en annan enhet inom Social resursförvaltning. Samverkansexempel från kring arrangemang av extra kollektivtrafik till och från arenor bör bli mer av en förebild för andra större städer, främst och . Inför matcher av högriskkaraktär bör transportbolag regelmässigt delta för planering av kollektivtrafiken i samverkan med polis och arrangör. delar utredarens synpunkter. i anser att ett utökat samarbete kring kollektivtrafiken till och från arenan är en säkerhetsfråga som bör lyftas fram, samt att det goda samverkansarbetet som har utvecklats i bör ligga till grund för arbetet i övriga storstäder. framhåller att SL spelar en viktig roll i samband med större idrottsarrangemang. Sammanfattning av övriga kommentarer anför att för att kunna åstadkomma en positiv utveckling krävs att alla parter samverkar på ett konstruktivt sätt och står bakom en framtida gemensam nationell strategi för att motverka idrottsrelaterad brottslighet och ordningsstörningar för perioden –2017. RPS har inom ramen för inlett ett arbete med ett flertal samverkansparter i syfte att ta fram en gemensam strategi för att minska våldet i samband med idrottsarrangemang. Angående förslaget att polisen måste presentera öppnare hotbildsanalyser stöder RPS utredarens intentioner. RPS menar att alla parter gynnas av en mer öppen diskussion kring matchens hotbild, även om det kan finnas ett behov av att skydda polisens arbetsmetoder samt annan känslig information. RPS har noterat att polismyndigheten i har inlett ett arbete med arrangörerna där bägge parter går igenom den preliminära hotbilden inför en kommande säsong samt den faktiska hotbilden innan aktuell match. I delbetänkandet föreslog utredaren att ordningsvakter med den särskilda arenautbildningen i ökad utsträckning borde ges ett riksförordnande. RPS anför att förutsättningarna för att meddela riksförordnanden följer av 5 § lagen (1980:578) om ordningsvakter och tolkar bestämmelsen som att det är möjligt att ansöka om ett sådant riksförordnande och att polismyndigheterna kan bevilja en sådan ansökan. anför i sitt yttrande att regeringen, som en åtgärd till utredarens förslag om fortsatt nationell samordning, skyndsamt bör utse en permanent nationell samordnare med ett tillräckligt mandat för att tillsammans med berörda parter kunna ta fram en heltäckande strategi för det operativa arbetet med de aktuella frågorna. Svenska Hockeyligan anför att de har tagit fasta på den kartläggning om hot, våld och trakasserier inom fotboll och hockey som Stiftelsen har genomfört, och utifrån detta kommer ett stöddokument att utarbetas med tydliga riktlinjer för att hantera våld och hot mot medarbetare inom SHL. presenterar i sitt yttrande olika förslag till åtgärder där är en central aktör i arbetet med att främja en positiv supporterkultur och minska våldet mellan unga män. delar utredarens bild av firmakulturen i och menar att problemet med läktarvåld inte är speciellt omfattande, utan att merparten av våldet sker utanför arenorna. Vidare betonar SvFF att problemet med uppgjorda matcher inte är särskilt stort i , dock måste alla aktörer vara vaksamma på sådana tecken. SvFF noterar att hot och trakasserier är ett relativt stort problem inom fotbollen och att idrotten behöver hjälp av de rättsliga myndigheterna med utredning och lagföring av SvFF uppmanar alltid de som blivit utsatta för brott att polisanmäla detta, men menar att det bör finnas en beredskap hos klubbarna, exempelvis manualer eller checklistor, för sådana situationer. Social resursförvaltning i anför att har tillsammans med olika idrottsklubbar arbetat för att motverka en negativ supporterkultur i samband med idrottsevenemang. 2010 bildades en samverkansgrupp bestående av Social resursförvaltning, dåvarande Allsvenska fotbollsklubbar, Fältassistenter, stadsdelarna och supporterpolisen. tillkom hockey i samverkansgruppen, som samordnas av Ung & Trygg, Social resursförvaltning. Samverkansgruppens arbete har skapat dialog och utvecklat arbetsformerna under högriskmatcher. Som exempel nämner Social resursförvaltning att planering och återkoppling runt högriskmatcher genomförs. Man har även skapat en gemensam alkoholpolicy för klubbarna, arbetar gemensamt kring säkerhetsfrågor, samt samverkar med fältassistenter när det gäller praktikplatser för unga problemsupportrar hos klubbarna. 2013 gav kommunstyrelsen formellt i uppdrag att vara stadens representant och samordnande funktion i arbetet med att motverka våld inom supporterkulturer. Nämnden fick också i uppdrag att bilda en styrgrupp med representanter från samma organisationer som i samverkansgruppen samt andra ansvariga för detta arbete.