sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Krono- fogdemyndigheten behöver inte underrätta en gäldenär i de fall det finns en risk att gäldenären gömmer eller förstör egendom om han eller hon får reda på att verkställighet sökts. gör sedan en undersökning av gäldenä- rens tillgångar, en så kallad tillgångsundersökning, för att se om det finns utmätningsbar egendom. För att en egendom ska kunna utmätas ska den tillhöra gäldenären, den ska kunna överlåtas och den ska ha ett förmögenhetsvärde. beslutar i vilken ordning egendomen ska utmätas. Vanligtvis gäller följande utmätningsordning: 2.Banktillgodohavanden och andra likvida tillgångar som kan lyf- tas 7.Skepp, luftfartyg, tvistiga fordringar m.m. Om skulden antas kunna betalas genom löneutmätning ska verkställighet normalt stanna vid löneutmätning och inte gå vidare till övrig egendom. ska i första hand utmäta sådan egendom som normalt orsakar minst besvär och minst kostnad för gäldenären. Det innebär också att det finns viss egendom som inte kan utmätas, det gäller särskilt egen- dom som är nödvändig för att gäldenären ska ha möjlighet att för- sörja sig och sin familj.69 Löneutmätning är mest använda verkställighetsåtgärd. beslutar att arbetsgivaren betalar en del av gäldenärens lön direkt till , och inte till gäldenären. Löneutmät- ning kan ske i de flesta typer av inkomster, som lön och pension. Vid löneutmätning ska bestämma hur mycket som får utmätas (utmätningsbelopp) och hur mycket av lönen som inte får tas i anspråk för betalning av skulderna (förbe- hållsbelopp). Förbehållsbeloppet räknas fram utifrån ett normal- belopp för hushållet som är olika beroende på om gäldenären är ensamstående, sammanboende och om barn bor i hushållet. Beloppen omräknas och justeras för KPI-förändringar.70 Normal- beloppet ska garantera gäldenären och familjen en lägsta skälig levnadsstandard. Till normalbeloppet läggs kostnader för boende, arbetsresor, barntillsyn och sjuk- och tandvård. Avräkning av medel som tillkommer borgenärer ska först göras mot räntor och avgifter och därefter på det ursprungliga kapital- beloppet om inte borgenären har yrkat på en annan fördelning. När medel inkommer till ska de fördelas mellan borgenärerna. Myndigheten tar hänsyn till vilka som gör anspråk på medlen och i vilken ordning de har företräde. Vid löne- utmätning har följande fordringar företräde, enligt Utsökningsbal- ken 7 kapitlet 14 §: 1.Fordran som avser underhållsbidrag enligt och 2.Konkursbos fordran på gäldenärens lön 3.Fordran som avses i 2 § i lag (1993:891) om indrivning av stat- liga fordringar. 2 § i lag 1993:891 som refereras till i punkt 3 föreskriver företrädes- rätt för följande statliga fordringar, utan inbördes ordning. Vid övrig form av utmätning eller konkurs har borgenärer inbördes rätt till betalning enligt lagen förmånsrättslagen (1970:979). Före- skrift om lika rätt till betalning innebär att varje borgenär får betalt i förhållande till sin fordran. För särskilda bestämmelser hänvisas till lagtexten. Staten tar ut avgifter för att täcka sina kostnader för Kronofogde- myndighetens verksamhet. Avgifterna består av en grundavgift, för- beredelseavgift, försäljningsavgift och en särskild avgift. Avgiften betalas inte av båda parter, utan huvudregeln är att gäldenären står för kostnaden. Om gäldenären inte kan betala ansvarar sökanden oftast för kostnaden (i allmänna mål stannar avgiften på staten om den inte kan tas ut av gäldenären). Myndigheten tar ut en grundavgift per exekutionstitel, det vill säga, för varje dom eller liknande som sökanden åberopar som grund till verkställighet. Grundavgiften är per mål. I allmänna mål tas grundavgift ut en gång, det finns dock undantag för vissa mål. Avseende underhållsstöd tas till exempel en grundavgift ut per barn och år. I enskilda mål tas grundavgift ut målet handläggs. Om avgiften inte betalas skrivs målet av. Föreberedelseavgift tas ut av vid försälj- ning av viss typ av egendom. Det gäller försäljning av: Intecknade reservdelar till luftfartyg För fastigheter och tomträtter är förberedelseavgiften av föregående års taxeringsvärde. För fastigheter och tomträtter utan fastställt taxeringsvärde, samt övrig nämnd egendom, ersätts taxe- ringsvärdet av egendomens uppskattade värde. Avgiften blir således av detta värde. För egendom som säljs exekutivt tar ut en försäljningsavgift. För fast egendom är försäljningsavgiften av samma värde som användes för att ta fram förberedelseavgiften (taxeringsvärdet eller av egendomens värde). För både förberedelse- och försäljningsavgiften vid försäljning av fast egen- dom gäller att avgiften får vara lägst och högst 150 pro- cent av prisbasbeloppet. För övrig egendom är försäljningsavgiften av köpe- skillingen. Den särskilda avgiften motsvarar de faktiska kostnader som har i målet. Det kan vara kostnader avse- ende till exempel mäklare, vårdhållning eller transporter. Om inte krav på betalning ställs inom kan fordringsäga- ren förlora rätten att kräva tillbaka skulden. I tabell 3.4 nedan visas preskriptionstider för olika fordringar.71 En skuld preskriberas dock inte så länge fordringsägaren fortsätter att skicka krav till gäldenären. Preskriptionstiden avbryts genom att: gäldenären betalar eller på annat sätt erkänner skulden, gäldenären får ett skriftligt krav eller erinran om fordringen från borgenären, borgenären väcker talan mot gäldenären.72 När preskriptionen avbryts löper en ny preskriptionstid enligt tiderna i tabellen nedan. 71Preskriptionslagen (1981:130). 725 § Preskriptionslagen (1981:130). När det gäller allmänna mål är preskriptionsreglerna annorlunda. För preskription av skulder till privata fordringsägare gäller pre- skriptionslagen. Preskription av allmänna skulder regleras i stället i lag (1982:188) om preskription av skattefordringar med mera. När det gäller skatteskulder föreskrivs en fast preskriptionstid . Som beskrivs i tabellen ovan kan preskriptionen i regel inte avbrytas. Det samma gäller bötesskulder. Verkställighet av preskriberade fordringar m.m? Enligt 8 § inkassolagen ska inkassoåtgärd inte vidtas om den inte är lagligen grundad eller om fordringen framstår som obefogad. 8 § Föreligger sannolika skäl för att fordran ej är lagligen grundad eller framstår fordringen annars som obefogad, bör inkassoåtgärd ej vid- tagas. I Datainspektionens allmänna råd exemplifieras detta bland annat med att bestämmelsen har betydelse för preskriberade fordringar.74 Vid ansökan hos är den sökande dock inte skyldig att meddela att en fordran har preskriberats, varför det kan förekomma att preskriberade fordringar verkställs. 73Kan förlängas om skyldiga anses dölja egendom eller hållit sig undan. Se lag (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Lagen gäller även andra fordringar som det allmänna har rätt till och som drivs in enligt bestämmelserna i lag (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Lagen tillämpas dock inte på fordringar enligt studiestödslagen, rätts- hjälpslagen och bötesverkställighetslagen m.fl. 74Datainspektionen (2011). Motsvarande problem kan gälla skuldsättning av barn och ung- domar. Huvudregeln enligt dagens lagstiftning är att personer inte ska kunna skuldsätta sig utan överförmyndarens tillstånd. Men inte heller i dessa fall finns det någon skyldighet för sökanden att ange att hur gammal den svarande var när skulden uppstod. En betalningsanmärkning är kreditupplysningsföretagens benäm- ning för att en person, eller företag, inte har betalat sina skulder . Kreditupplysningsföretagen hämtar information från bland annat kreditmarknadsföretag, och . Personer som till exempel har skulder hos eller eller som har missbrukat sitt bankkonto får en betalningsanmärkning i kreditupplysningsföretagens register. Som skuld hos räknas bland annat alla skulder som blivit fastställda, det vill säga, när gäldenären inte betalat skulden efter att ha delgivits en ansökan om betalnings- föreläggande, förklaringstiden har löpt ut och utslag har meddelats. När det gäller ansökningar om betalningsföreläggande får juri- diska personer en betalningsanmärkning redan i samband med att ansökningen registreras hos . Vad gäller ansökningar om verkställighet för fysiska personer finns regler om sekretess för den första skulden som överlämnas för verkställighet. Om gäldenären betalar innan verkställighetsåtgärder vidtagits sek- retessbeläggs skulden och uppgiften lämnas inte ut till kreditupp- lysningsföretagen. Om gäldenären får ytterligare en ansökning om verkställighet faller emellertid sekretessen och båda skulderna blir offentliga och informationen lämnas till kreditupp- lysningsföretagen. Även andra registreringar genererar betalnings- anmärkningar, till exempel tillgångsutredningar och beslut om skuld- sanering. Betalningsanmärkningar utgör ofta hinder vid banklån, kredit- köp eller kontraktsskrivning för hyresrätter. Många är också rädda att få betalningsanmärkningar, vilket kan leda till att man träffar ofördelaktiga uppgörelser med sina borgenärer eller till och med betalar fiktiva skulder.75 75 (2008a). De vanligaste anmärkningarna är: Utslag av i mål om betalningsföreläg- gande Restförda skatter och avgifter För företag registreras även ansökningar om betalningsföreläg- gande.77 En betalningsanmärkning ligger kvar efter registreringsdagen. För företag ligger anmärkningen kvar . Via kreditupplysning kan långivare och andra som har ett giltigt skäl få reda på individers och företags betalningsanmärk- ningar.78 finns det genom skuldsaneringslagen en möjlighet för gäldenärer att bli befriad från betalningsskyldigheten för sina skulder, utan att betala hela beloppet. En ansökan om skuldsanering görs till som både utreder och beslutar om skuldsanering. Ansökan ska innehålla en förteckning över gäldenärens skulder och tillgångar, med kontaktuppgifter till samtliga borgenärer, uppgift om gäldenä- rens inkomster och utgifter, uppgifter om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden.80 De allmänna villkoren för skuldsanering, enligt 4 Skuldsane- ringslagen, säger att skuldsanering får beviljas en gäldenär med hemvist i som är fysisk person om: 76Tredskodom är benämningen på en dom mot en part som inte infunnit sig i rättegångs- förhandling. 78Den skärptes kreditupplysningslagen så att enbart beställare med legitimt behov av informationen kan hämta en kreditupplysning. När en kreditupplysnings beställts måste även en kopia skickas till den berörda personen. 79Parallellt med denna utredning har skuldsaneringsutredning utrett skuldsanerings- institutet. Detta beskrivs närmare i deras utredning, SOU 2013:72. 1.Gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid, och 2.Det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och eko- nomiska förhållanden. Vill tillämpning av det andra stycket ska särskilt beaktas: omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären gjort för att fullgöra sina för- pliktelser, och det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handlägg- ningen av ärendet om skuldsanering. Om gäldenären beviljas skuldsanering läggs en betalningsplan upp av . Betalningsplanen innebär att alla inkomster som gäldenären erhåller utöver ett förbehållsbelopp, kommer att gå direkt till avbetalning av skulderna. Förbehållsbe- loppet kompletteras med en buffert för oförutsedda utgifter för att säkra att förbehållsbeloppet ska gå att leva på under hela den femå- riga skuldsaneringsperioden. Buffertens storlek bestäms utifrån gäldenärens specifika förhållanden. Om gäldenärens inkomst är under förbehållsbeloppet saknas betalningsutrymme och han eller hon får ingen betalplan. Betalningsskyldigheten för skulderna upp- hör , även om inga avbetalningar gjorts. Under skuld- saneringen finns det en markering hos kreditupplysningsföretagen om att gäldenären beviljats skuldsanering. Betalningsanmärkningen ligger också kvar under hela skuldsaneringsperioden. , om inte betalningsplanen förlängts eller avbrutits, försvinner både noteringen och anmärkningen. som skuldsaneringen pågår har gäldenären det fulla ansvaret för att sköta betalningarna. har ingen kontrollfunktion under den här perioden.81 Om gäldenären inte betalar skulderna enligt plan, kan fordringsägarna ansöka om att skuldsaneringen upphävs. Om skuldsaneringen upphävs har gäldenären återigen fullt betalnings- ansvar för de skulder som omfattas av skuldsaneringen, men med avdrag för det som redan betalats av enligt plan.82 81Sandvall (2011). Om gäldenärens ekonomiska förutsättningar ändras för skuldsanering har såväl gäldenären som fordringsägarna möjlig- het att ansöka om omprövning för att få villkoren för saneringen omprövade. har antalet inkomna ärenden till Kronofogdemyn- digheten ökat. Antalet beviljade ansökningar ökade mellan 2008– 2011, men minskade . Dia- gram 3.3 visar antal inkomna och beviljade skuldsaneringsärenden mellan 2007 och 2012.83 Sedan lagens tillkomst har ändringar gjorts för att göra det lättare för fler att komma ifråga för skuldsanering. Efter den senaste ändringen 2011 blev det enklare för näringsidkare att få skuldsane- ring. bestämdes också att skuldernas ålder inte ska vara avgörande för skuldsaneringsbeslutet. I SOU 2013:72 Ut ur skuldfällan, som presenterades , föreslås ytterligare förändringar för att fler ska genomgå skuld- sanering. Kunskapen om skuldsanering hos allmänhet och profes- sionella aktörer ska öka bland annat genom att en skuldsanerings- portal inrättas och genom att ska bli skyldig att lämna information om skuldsanering till gäldenärer som finns registrerade hos myndigheten. Ansökningsförfarandet ska bli enklare för gäldenärerna, exempelvis genom att borgenärerna ges ett större ansvar att redogöra för sina fordringar mot gäldenären. Lagstiftningen ska förtydligas genom att begreppet kvalificerad insolvens ska föras in i lagtexten. Skuldsaneringsperioden ska bli mindre betungande genom att gäldenärerna ska få två betalningsfria månader under betalningsplanen, och det ska bli lättare att få en kortare betalningsplan än . Gäldenärens betalningar ska underlättas genom att en betalningsförmedling inrättas med årliga utbetalningar till borgenärerna. Det ska bli lättare att få en skuld- sanering en andra gång, för de gäldenärer som misslyckats under det första försöket. skuldsaneringsutredning bedömer att dessa åtgärder bör leda till omkring 25 000 fler beviljade skuldsaneringar . Därefter gör de bedömningen att nivån på antalet skuldsaneringar kan öka med 1 500 jämfört med nuvarande volymer. Som nämndes tidigare kan en borgenär som inte får betalt inom utsatt tid vidta inkassoåtgärder. Borgenären kan själv driva in sina pengar eller anlita ett ombud, till exempel ett inkassoföretag. Svensk Inkasso, som är branschorganisationen på den svenska inkassomarknaden, har 53 medlemmar. Den som driver in fordringar för någon annans räkning måste normalt ha Datainspektionens tillstånd. Undantag gäller advokater och anställda på advokatbyrå samt företag som står under Finans- inspektionens tillsyn (främst banker, kreditmarknadsbolag och försäkringsbolag) som får bedriva inkassoverksamhet utan tillstånd från Datainspektionen. Inkassoverksamheten ska bedrivas enligt god inkassosed. Det innebär bland annat att den som åtgärderna riktas mot inte får utsättas för onödiga kostnader eller trakasserier. Vad som räknas som god inkassosed beskrivs i inkassolagen, 5–11 §§. Inkassobranschen hanterar mellan 7 och 8 miljoner förfallna fordringar . I de fall gäldenären inte betalar trots påtryck- ningar kan borgenären ansöka om betalningsföreläggande hos Kro- nofogdemyndigheten. gjordes en miljon ansökningar om betalningsföreläggande. De lagstiftade avgifterna för inkassoverksamhet och myndighetsav- gifterna för ska i första hand betalas av gäldenären, men tas ut av borgenären om gäldenären saknar medel för betalning. 84 Svensk Inkasso, Branschstatistik. Handel med förfallna fordringar Handel med förfallna fordringar innebär att ägare av fordringar som har förfallit säljer de till andra aktörer som anses vara bättre på att driva in fordringarna. Handeln kan ha fördelar eftersom den ger möjlighet till risk- spridning för både kreditgivare och leverantörer av varor och tjänster. Försäljning av en fordran innebär bland annat att den ursprungliga borgenären får ett snabbare och säkrare kassaflöde. Eftersom räntan fortsätter att stiga även på förfallna fordringar, kan värdet på en total fordringsstock, inklusive upplupna räntor, växa till stora summor.85 Fordringsägaren kan hålla fordringarna vid liv med preskriptionsavbrott och hoppas att gäldenärerna kommer att kunna betala. Och handeln med förfallna fordringar kan leda till tuffare indrivningsmetoder om uppköparen räknar med låga marginaler och behöver driva in så stor andel som möjligt. Både Datainspektionen och vittnar om att antalet klagomål rörande inkassobolag har ökat allt eftersom handeln med förfallna fordringar växer.86 3.4Jämförelser med andra länder 3.4.1Synen på skulder i olika länder Olika syn på betalningsmoral har sannolikt färgat olika länders lag- stiftning. Skillnader i synen mellan och på den över- skuldsatte är tydliga. I det amerikanska systemet ser man avskriv- ning av betalningsskyldighet som ett effektivt sätt att fördela risker. Tanken är att risken ska ligga på den starkaste parten, i detta fall långivaren. Även om låntagaren har bättre information om sin betalningsförmåga har långivaren större möjlighet att sprida och hantera de risker som kreditgivning innebär. Överskuldsättning ses som ett marknadsmisslyckande, där marknaden inte lyckats bedöma riskerna på ett tillfredställande sätt. Skuldsanering, som i kallas för personlig konkurs, och som blev tillgängligt för privat- personer i och med The Bankruptcy Reform Act of 1978, ses som ett sätt att effektivt hantera problemen med överskuldsättning så att 85Se bild 2 för ett exempel på hur snabbt en skuld kan växa med höga dröjsmålsräntor och avgifter. 86Finansinspektionen (2006a). individen snabbt kan återkomma till marknaden som konsument och låntagare.87 I ses inte överskuldsättning som ett marknadsmisslyck- ande på samma sätt, utan som ett socialt eller moraliskt problem.88 Till skillnad från det amerikanska systemet förväntas gäldenären bära en större del av risken. Skuldsanering, som började införas först och då under viss motvilja mot att gå emot århundranden av ett strikt vidmakthållande av avtalsrätten, ska inte uppfattas som en lätt väg ut och är inte tillgänglig för alla. Enligt till exempel den svenska lagstiftningen ska bedöm- ningen ta hänsyn till gäldenärens tidigare ansträngningar och med- verkan i handläggningen av ärendet. I de europeiska länderna finns inte heller någon möjlighet till direkt avskrivning av betalningsskyldigheten. Gäldenären måste först gå igenom en betalningsplan under i genomsnitt tre till , periodens längd skiljer sig åt mellan länderna. Betalningsplanens omfattning beror på gäldenärens inkomster och storleken på skulden. Endast de gäldenärer som fullföljer betalningsplanen kan få sin betalningsskyldighet avskriven. En tredje skillnad är att de europeiska länderna ofta strävar efter att lösa de skuldsattas situation genom budget- och skuldrådgiv- ning. Tanken är att individen ska lära sig av sina misstag och för- bättra sin förmåga att hantera sin ekonomi i framtiden.89 kan man dock se att det amerikanska och det europeiska systemet närmat sig varandra. har för- ändrat sin konkurslagstiftning med ett tillägg om behovsprövning. Detta för att försäkra sig om att bara individer som tjänar under en viss nivå blir föremål för personlig konkurs. infördes också ett krav på skuldrådgivning för gäldenärer som ansökte om personlig konkurs. I diskuteras på flera håll möjligheten att göra skuldsanering tillgänglig för fler. Det finns också betydande skillnader mellan europeiska länder. I jämförelse med andra länder ser man att den svenska betal- ningsmoralen är god. I Intrum årliga undersökning av sena betalningar i är , och de tre länder som har minst antal förseningsdagar för betalningar. I är betalningen i snitt , vilket kan jämföras med ungefär 87Niemi-Kiesiläinen (1999). 88Niemi-Kiesiläinen (1999). 89Niemi-Kiesiläinen (1999). i , ett av länderna med högst antal förseningsdagar.90 Det sociala straffet för ett finansiellt misslyckande är också högt i . I en studie svarar av enskilda företagare att de inte skulle vilja köpa varor från ett företag som tidigare misslyckats finansiellt. Siffran sticker ut i jämförelse med andra europeiska länder, där snittet ligger på 40–50 procent.91 Kanske har den strikta synen på betalningar präglats av protest- antismen, där skuldsättning länge var stigmatiserat, och gäldenä- rerna ansåg ha sig själva att skylla för sin situation, medan katoli- cismens syn var att utlåning var omoralisk och att den skuldsatte var ett offer som blivit utnyttjade av giriga långivare92 Det var dock de skandinaviska länderna som var först i med att införa skuldsanering. införde , som det sista skandinaviska landet, en skuldsaneringslag. I kom lagstiftningen 1984 och i och 1993. I dessa länders lagstiftningar syns dock tydligast konflikten mellan att upprätthålla betalningsmoralen och att hjälpa överskuldsatta gäldenärer. Det märks särskilt i bedömningen av om gäldenären ådragit sig skul- derna i god tro och visat på en ansträngning att betala av skulderna på egen hand.93 3.4.2Arbete mot överskuldsättning i andra länder De flesta västeuropeiska länder har tagit fram lagstadgade metoder för att hantera överskuldsättning, där skuldsanering och kreditprövning är några exempel. Lagstiftning- arna kom till efter att överskuldsättningen ökat i samband med krisen . I de västeuropeiska länderna finns ofta tillgång till statligt finansierad skuldrådgivning och lagstadgade möj- ligheter att skriva av betalningsskyldigheten när överskuldsättningen blivit alltför betungande. I saknas ofta möjlighet till fri- villiga överenskommelser mellan borgenär och gäldenär, som till exempel betalningsplan eller ackord. Statlig skuldsanering är då det enda alternativet. Systemet rörande kreditupplysning skiljer sig åt mellan länderna. Samtliga medlemsländer i EU har godkänt registrering av obetalda skulder, så kallade negativa uppgifter. Några länder har också god- 90European Payment Index 2012, Intrum . 91Kronofogdemyndigheten (2008a). 92Ahlström i (2003). 93Kilborn (2009). känt positiva kreditregister, som utöver betalningsanmärkningar även innehåller uppgifter om individens samtliga lån. I är registrering av positiva uppgifter möjligt. Det innebär att svenska kreditregister bland annat innehåller information om individers samtliga lån. Bland länder som undersökts inom ramen för utredningen har samtliga privata kreditupplysningsföretag. sticker dock ut bland de europeiska länderna med en kreditupplysningsfunktion som sköts av den belgiska (). Enligt lag är samtliga belgiska kreditgivare skyldiga att lämna uppgifter om kon- sumenternas kreditförhållanden till NBBs kreditregister. Kredit- upplysningens syfte är sedan att förhindra överskuldsättning. Indi- viduppgifter lämnas i princip inte ut för forskningsändamål. Vid beställningar från regeringen kan dock analysera och bearbeta materialet.94 I flera europeiska länder har det förekommit diskussioner om att införa positiva kreditregister. Den finska regeringen meddelade att den tänker skjuta upp ett beslut om ett posi- tivt register då för nuvarande bereder en ny personuppgiftsförordning, ett direktiv om bostadskrediter och ett dataskyddsdirektiv.95 Beräkningen och bedömningen av en individs kreditvärdighet varierar mellan olika länder. I bland annat och görs en så kallad kreditvärdering (credit scoring) där man med hjälp av statistiska modeller försöker bedöma individers eller före- tags kreditvärdighet. Kreditvärdigheten mäts på en skala i stället för som i där bedömningen traditionellt enbart har två värden: betalningsanmärkning eller inte. har dock även börjat använda sig av credit scoring. I , och fungerar kreditvärderingen som i .