sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Det statliga bidraget till Stiftelsen lättläst nyhetsinformation och litteratur disponeras av Kammarkollegiet på anslaget 3:3 under utgiftsområde 17. För uppgår anslaget till . Enligt Kammarkollegiets regleringsbrev ska minst användas för utgivning av lättläst litteratur och minst för att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk i samverkan med berörda aktörer. Ytterligare ett statligt bidrag till Stiftelsen finns i regleringsbrev utgiftsområde 16 anslag 1:5, anslagspost 4 som anger att högst ska betalas ut för uppdraget att utöka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolan. Det sammanlagda statliga bidraget är . Bok- och tidningsutgivningen finansieras till drygt hälften med statliga medel och intäkter från försäljningen finansierar resten. Uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässiga grunder. CFLL får även ekonomiskt stöd för olika projekt från bl.a. Allmänna arvsfonden och PTS. Av kostnaderna är cirka hälften personalkostnader (16,) en fjärdedel är produktions- och försäljningskostnader (7,) och en fjärdedel (8,) är övriga kostnader i verksamheten. Avskrivningarna är låga med anläggningstillgångar på cirka . Varulager med böcker värderas till . Rörelseresultatet har varit positivt efter att ett tidigare ackumulerat underskott har arbetats in. Verksamheten hade /2013 ett positivt resultat med ett stiftelsekapital på . Det fria egna kapitalet uppgick till 0,9 mnkr. Verksamheten har haft ungefär samma omfattning, med mindre variationer i försäljningen. har antalet anställda ökat med tre personer. Medeltalet anställda uppgår till 24 personer. 4.1.2Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) MTM (tidigare Talboks- och , TPB) är en statlig myndighet som har till uppgift att i samverkan med bibliotek arbeta för att personer med funktionsnedsättningar får tillgång till litterära verk. Verksamheten kan delas upp i talböcker, punktskriftsböcker, utveckling av nya tjänster, taltidningar och studielitteratur för högskolan. MTM ska ha en central utskrivningstjänst av punktskrift för dövblinda. En viktig del av myndighetens verksamhet utgörs av utveckling kring ny teknik för produktion, distribution och läsning. är personer med funktionsnedsättning som ger ett läshinder och de beräknar att det rör sig om cirka 550 000 personer eller av befolkningen. MTM ska se till att personer med läsnedsättning får tillgång till litteratur på de medier som passar dem. Det finns 65 000 talboksanvändare via folkbiblioteken, 700 via högskole- och universitetsbibliotek och 7 100 taltidningsabonnenter. Läsnedsättning innebär att man har svårt att läsa tryckt text. Talböcker är det som de flesta personer med läsnedsättning använder. De som behärskar punktskrift har även tillgång till punktskriftsböcker. MTM har till uppgift att i samverkan med bibliotek arbeta för att personer med funktionsnedsättning som ger ett läshinder ska få tillgång till talböcker och fungerar som bibliotekens lånecentral. Låntagare som har någon form av läshinder har rätt att låna de medier som MTM framställer. Det lokala laddar ned den digitala talboken från MTM och kopierar filen till ett digitalt lagringsmedium (CD-R eller USB-minne) som lånas ut. Genom tjänsten Egen nedladdning kan låntagare som registrerat sig på sitt bibliotek själva via MTM:s mediewebb Legimus söka och ladda ned talböcker. Lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är av central betydelse för verksamheten. Det mesta av MTM:s produktion utgår från upphovsrättskyddat material och undantaget i 17 § lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk gäller.1 I paragrafen finns en inskränkning i upphovsrätten som ger bibliotek och organisationer rätt att med regeringens tillstånd förfoga över skyddade verk, bl.a. genom att framställa, sprida och överföra talböcker till dem som behöver anpassningen för att kunna ta del av verken. Talböcker får inte säljas eller lånas ut till allmänheten. Kvinnor lånar cirka fyra gånger fler ljudböcker än män och talbokslånen är dubbelt så många för kvinnor. Talbokslåntagarna lånar även annat, t.ex. tryckta böcker, ljudböcker, cd-skivor eller filmer. Vanliga tryckta böcker står för en fjärdedel, av talbokslåntagarnas lån, ljudböckerna för och av lånen är cd-skivor, filmer, DAISY-spelare, noter m.m. 1 SFS 1960:729. talboksanvändare som laddar ner talböcker själva är 28 000 och av dessa är cirka 12 000 under 18 år.2 MTM har 100 000 digitala talbokstitlar, 15 000 punktskriftsböcker och 75 taktila bilderböcker för barn. Antalet titlar ökar med cirka 3 500 . Bland de studenter vid universitet och högskola som studerar med stöd av MTM:s Högskoleservice, dvs. kurslitteratur som anpassas till talbok, e-text eller punktskrift är könsfördelningen kvinnor och män. Majoriteten, , av studenterna uppger att de har läs- och skrivsvårigheter. Att läs- och skrivsvårigheter anges som det huvudsakliga läshindret hindrar inte att flera även har andra funktionsnedsättningar som också innebär läshinder.3 MTM har vidare till uppgift att förbättra tillgången till dagstidningar. Dagstidningar som ger ut en talad version av sin tidning kan söka stöd från taltidningsnämnden som är ett beslutande organ inom MTM, det finns cirka 100 taltidningar. Taltidningsstödet ska förbättra tillgången till dagstidningar för synskadade, afatiker, dyslektiker och funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning. Det finns olika typer av taltidningar: radiotidningar, kassett/CD-tidningar och RATS (talsyntes-tidningar). En användarundersökning visade att taltidningsprenumeranterna bestod av lika många män som kvinnor, medelåldern är . Den främsta anledningen till behovet av taltidning var synnedsättning eller grav synskada.4 Ett nytt system för att framställa och distribuera taltidningar kommer att införas . Genom systemet anpassas tidningar så att de kan distribueras via internet och lyssnas på med talsyntes. Taltidningsprenumeranten kan ta del av innehållet genom exempelvis dator, mobiltelefon eller särskild taltidningsmottagare med enkla knappsatser. Förändringen innebär att dagens inlästa radio- och kassett/CD-tidningar fasas ut. MTM:s anslag uppgår till 86,7 mnkr och anslaget för stöd till taltidningar uppgår till 113,5 mnkr från utgiftsområde 17. Ett särskilt uppdrag är produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och utvecklingsprojekt med syfte att effektivisera produktionsmetoder. För detta uppdrag tilldelas MTM från utgiftsområde 15. 2Data från bibliotekssystemet BOOK-IT, 2010. 3Talboks- och studentenkät . 4TPB 2010, Taltidningsprenumeranter, En studie med fokus på teknik, läsvana och läsupplevelse. 4.1.3Statens kulturråd () är en statlig myndighet som med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen ska verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder inom t.ex. teater, musik, litteratur, läsfrämjande och bibliotek. och är sektorsansvariga myndigheter som ska följa upp de funktionshinderspolitiska inriktningsmålen för kulturområdet: att förbättra möjligheten för funktionshindrade att delta i kulturlivet, att funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i bidragsgivningen, och att medietjänster och film i högre utsträckning ska utformas så att de blir tillgängliga för funktionshindrade. fördelar statligt stöd med syftet att främja spridning och läsning av litteratur och kulturtidskrifter genom inköpsstöd till folk- och skolbibliotek med cirka och läsfrämjandebidrag med cirka . Andra insatser är utveckling av nya metoder för läsfrämjande verksamhet främst för barn och unga och en barnbokskatalog med ett urval av årets utgivna barn- och ungdomsböcker (även lättlästa böcker) för att ge vägledning och inspiration till dem som arbetar med barn. Barnens bibliotek är myndighetens webbsida med information om böcker för barn bl.a. med boktips på teckenspråk. ger stöd till utgivning av Alla tiders klassiker för skolan och utser en läsambassadör för att främja läslust och sprida medvetenhet om litteratur för unga. har även i uppdrag att med flera andra myndigheter kartlägga hur tekniska lösningar kan användas för att öka tillgängligheten till kultur för personer med funktionsnedsättningar. ska lämna en samlad rapport om detta till 2014. är en avdelning inom myndigheten och folkminnen (). arbetar dels med allmän språkvård som vänder sig till alla, dels med klarspråk som vänder sig till De ansvarar för språkvården i , bl.a. genom att följa tillämpningen av språklagen, ge råd i språkfrågor åt myndigheter, företag och enskilda, ge ut skrivregler och ordböcker, bedriva språkforskning och ge information och konferenser för myndigheter. ska medverka till att offentlig förvaltning har ett vårdat, enkelt och begripligt språk och lämnar en rapport till regeringen om uppföljning av språklagen. De arbetar med att ta fram en definition av klarspråk. 4.1.5Sveriges radio (SR) Enligt SR:s sändningstillstånd ska företaget bl.a. beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning och språkliga och etniska minoriteters intressen. De sänder nyhetsprogrammet som är nyheter på lätt svenska. Nyheterna finns också att lyssna på via webbsidan. Målgruppen är invandrare som inte är så bra på svenska språket, personer med funktionshinder som har svårt att förstå, och personer med låg utbildning. Klartexts hemsida är skriven på lättläst svenska. 4.1.6Statens skolverk () är en statlig myndighet som ska främja att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och vuxenstuderande. har ett samlat ansvar för handikappfrågor i skolsektorn och ska vara samordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Tillgänglighet i skolan handlar inte bara om ta bort fysiska hinder och att ha tillgängliga lokaler. Det handlar också om pedagogisk tillgänglighet. Verksamma i skolan måste ha kunskap om alternativa verktyg, anpassade läromedel och hjälpmedel. Det handlar om att se alternativ för att stärka elevers delaktighet och ha respekt för individen, i stället för att acceptera hinder som utestänger. har –2012 fördelat ett statsbidrag till skolhuvudmän för en satsning på basfärdigheterna läsa, skriva och räkna på . Syftet med satsningen var att öka elever- nas måluppfyllelse genom att förstärka arbetet med basfärdigheter i de tidigare årskurserna. Statsbidrag har lämnats för personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser för lärare och andra stöd- och utvecklingsinsatser och för läromedel. Utvärderingen visar att skolhuvudmännen bedömer att framför allt elever i årskurs 1–3 i ökad omfattning når målen i svenska och matematik.5 är den myndighet som genomför de svenska delarna av de internationella kunskapsutvärderingarna. Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) är en studie om läsförmågan hos elever i årskurs 4. Studien syftar bland annat till att mäta och jämföra skillnader mellan länders skolsystem, försöka förklara och förstå trender, och att beskriva och jämföra elevprestationer både nationellt och internationellt. Den senaste studien 2011 visade att läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 har försämrats, men den ligger fortfarande över EU/OECD- genomsnittet. Försämringen i PIRLS 2011 beror främst på att eleverna blivit sämre på att läsa faktatexter. Läsförståelsen för skönlitteratur har endast försämrats marginellt, medan resultatet för sakprosa har sjunkit. Flickor läser bättre än pojkar men flickornas resultat har försämrats mer än pojkarnas. Elever med välutbildade föräldrar presterar bättre än elever som har föräldrar med lägre utbildning. Programme for International Student () syftar till att undersöka i vilken grad respektive lands utbildningssystem bidrar till att 15-åriga elever är rustade att möta framtiden när det gäller läsförmåga och kunskaper i matematik och naturvetenskap. I 2009 var läsförståelse huvudområde. Jämfört med tidigare hade resultaten försämrats och svenska elevers läsförståelse var på en genomsnittlig nivå i ett internationellt perspektiv. Dels hade skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever ökat, dels hade skillnaderna mellan hög- och lågpresterande skolor ökat. Även betydelsen av en elevs socioekonomiska bakgrund hade förstärkts. Nästan en femtedel av de svenska eleverna nådde inte upp till basnivån i läsförståelse. Bland pojkar var det nästan en fjärdedel som inte nådde upp till den grundläggande nivån. Både pojkar och flickor hade tappat i läsförståelse, men pojkar hade tappat mer och de svagpresterande pojkarna mest. För att förbättra svenska elevers språk-, läs- och skrivutveckling har Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) 5 , Dnr 2009:571. inom fått i uppdrag att höja kompetensen hos lärare i förskolan och skolan, främja kontakterna mellan forskningen och skolan och främja intresse och motivation för läsning och skrivning hos barn och ungdomar. NCS ska stimulera skolhuvudmän och skolor att aktivt arbeta med språk-, läs- och skrivutveckling. NCS samverkar och ger stöd till elva regionala nätverk av kommunala språk-, läs- och skrivutvecklare. Arbetet är inriktat mot alla elever och inte speciellt mot barn med funktionshinder eller läs- och skrivsvårigheter. NCS samverkar dock med SPSM för att få en samsyn i frågor som rör läs- och skrivsvårigheter och dyslexi. 4.1.7Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) SPSM arbetar för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få tillgång till en likvärdig utbildning och ges förutsättningar att nå målen för sin utbildning. Myndigheten ansvarar för specialpedagogiskt stöd, undervisning i specialskolor, tillgängliga läromedel och fördelar vissa statsbidrag. SPSM:s uppdrag om läromedel innebär att de ska främja tillgången till anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning och även ha en egen produktion. Myndigheten får utveckla, anpassa, framställa och distribuera läromedel i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. För läromedelsverksamheten använder SPSM cirka . Anpassade läromedel är läromedel som är pedagogiskt anpassade till de elevgrupper som behöver lättlästa texter, punktskrift eller ljudböcker. SPSM anpassar läromedel för elever med funktionsnedsättning inom bl.a. skolformerna grund- och gymnasieskola samt grund- och gymnasiesärskola. Myndigheten informerar även om vilka anpassade läromedel som finns till skolhuvudmän vilket sker genom läromedelskataloger och på konferenser och mässor. Även om begreppet lättläst inte nämns särskilt i SPSM:s uppdrag har SPSM egenproducerade läroböcker på lättläst och ger produktionsstöd till förlag som producerar lättlästa läromedel som LL-förlaget, och Nypon. Myndigheten gör flera kartläggningar av behovet av läromedel. gjorde SPSM en kartläggning av sina insatser för anpassade läromedel 1999–2009. Myndigheten hade minskat den egna utvecklingen av anpassade läromedel till förmån för utveckling via produktionsstöd. Den största målgruppen för myndighetens egna anpassade läromedel var barn, elever och studerande med grav synskada. Inlästa läromedel dominerade de läromedel som utvecklats med produktionsstöd. gjordes en kartläggning av läromedel för elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. SPSM uppmuntrar förlagen att producera anpassade böcker (även online-böcker) och lämnar produktionsstöd för läromedelsframställning med sammanlagt cirka . Förlagen initierar själva ett läromedelsprojekt och budgeterar för de merkostnader som kan uppstå när de utvecklar funktioner som SPSM:s målgrupper har behov av. De funktioner som inte anses kommersiellt bärande söker förlagen därefter bidrag för. SPSM utgår inte från någon fastställd definition av vad anpassade läromedel eller lättläst är, utan de olika förlagen som anlitas utgår från egna definitioner beroende på vilken målgrupp de vänder sig till. producerade SPSM 95 egenutvecklade produkter, 221 anpassade produkter och 220 produkter utvecklades genom produktionsstöd. Anpassade produkter innebär att förlagens material anpassas av SPSM för barn, unga och vuxna med grav synnedsättning och lässvårigheter med stöd av 17 § i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. SPSM betalar ut bidrag till med 3,7 mnkr för teknisk anpassning av studiematerial inom folkbildningen för personer med synnedsättning och dövblindhet. SPSM och MTM har en bred samverkan. SPSM är representerad i . De båda myndigheterna har i samverkan med , och upphandlat digitaliseringen och märkningen av förlagsfiler av anpassade läromedel. MTM har katalogiserat 1 500 av SPSM:s digitala komponenter av de anpassade titlarna vilket har gjort dem tillgängliga för lån. 4.1.8Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Handisam har regeringens uppdrag att ansvara för uppföljning av strategin för funktionshinderspolitiken.6 Det gäller främst strategins mål och insatser samt för att utveckla ett system för att beskriva och analysera utvecklingen. Handisam ska vara samordnande och pådrivande i arbetet. De har tagit fram riktlinjer för att stödja 6 En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i –2016. myndigheternas arbete med tillgänglighet.7 Tillgänglighet delas in i verksamhet, information och lokaler. För att göra informationen tillgänglig ställs krav på utformningen av den skriftliga informationen, av webbplatser och e-tjänster, av film, TV och video, av telefonsamtal, korrespondens och meddelanden, samt av möten och konferenser. Information ska kunna fås i en förenklad form som är tydlig, konkret, kortfattad och entydig, t.ex. översatt till lättläst svenska. Skriftlig information ska finnas i alternativa format som lättläst svenska, punktskrift, Daisy-format, talkassett, teckenspråk, stor stil och PDF-filer. Det innebär att en myndighet på begäran ska ta fram material t.ex. i en lättläst version och erbjuda grundläggande informationsmaterial om myndigheten och information av centralt samhällsintresse på lättläst. Tillgängligheten följs upp av Handisam genom en enkät där alla myndigheter svarar på frågor om sitt tillgänglighetsarbete. Enkäten innehåller bl.a. tre frågor om information på lättläst i tryckt format och på webben. Handisam gör dock ingen kvalitetsgranskning av myndigheternas information på lättläst utan endast om det finns lättläst information. 4.1.9Post- och () PTS är den myndighet som bevakar elektronisk kommunikation och post i . Elektronisk kommunikation omfattar telekommunikationer, it och radio. PTS arbetar också med att se till att flera viktiga tjänster inom områdena elektronisk kommunikation och post finns tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Ett exempel på dessa tjänster är Teletal, som erbjuder telefonstöd vid tal-, röst- och språksvårigheter då den ena eller båda parter i samtalet har funktionsnedsättning och behöver stöd för att genomföra samtalet. Tjänsten riktar sig till personer med kognitiv funktionsnedsättning, rörelsenedsättning, synnedsättning, tal-, röst- eller språksvårigheter samt till alla som är i kontakt med personer som har dessa funktionsnedsättningar. Ett annat exempel är tjänsten Texttelefoni som kan användas för att förmedla samtal mellan personer som är döva, hörselskadade eller talskadade och som använder texttelefoner, och personer som använder vanliga telefoner. PTS stöder utvecklingsprojekt i syfte att ta fram nya tekniska lösningar för målgruppen. Myndigheten deltar även i utveck- 7 Handisam, Riktlinjer för tillgänglighet, Riv hindren, 2012. lingsprojekt med inriktning på it-användning för personer med funktionsnedsättning hos MTM samt andra myndigheter och organisationer. genomför PTS två innovationstävlingar för att få fram smarta kommunikationslösningar för alla, oavsett funktionsförmåga. Genom innovationstävlingar på temat begriplighet och interaktion har PTS sökt projektförslag som skulle kunna öka den digitala delaktigheten för personer med någon typ av kognitiv nedsättning. CFLL var en av dem som tilldelades projektmedel för att skapa en kommentarsfunktion för artikelkommentarer där alla kan delta. Kommentarsfunktionen ska vara plattformsoberoende och kunna användas med hjälp av dator, mobil, smartphone, surfplatta, med mera. beviljade och medel för att utveckla en applikation för textremsa på film och tv, senare gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett projekt för att utveckla och utvärdera minst en teknisk helhetslösning för paketering, utsändning, överföring, mottagning och avlyssning av ljudspår med syntolkning och uppläst textremsa. Målet är att öka antalet tillgängliga filmföreställningar på digitala biografer för personer med synnedsättningar och personer med läs- och skrivsvårigheter. överlämnade och Tillgänglig bio. Rapporten redovisar utvecklingen av tre tekniska helhetslösningar, att de körts i provdrift, testats av målgrupperna och utvärderats och accepterats av filmskapare, producenter, distributörer och biografägare. Vidare konstateras att var och en av de tre lösningarna är framtagen som en unik enhet och behöver vidareutvecklas för att kunna produceras i stor skala och därefter kunna installeras på landets digitala biografer. Därutöver behöver utreda vilket behov av stöd som behövs för att uppmuntra biografägare att investera i den tekniska utrustningen. 4.2Offentliga aktörer – kommunala 4.2.1Skolformer för personer med utvecklingsstörning Grundsärskola, träningsskola, gymnasiesärskola och särskild utbildning för vuxna finns för barn och vuxna som bedöms inte kunna nå upp till skolans kunskapskrav på grund av en utveck- lingsstörning eller en förvärvad skada. Inom dessa skolformer ska elever med utvecklingsstörning få en utbildning som är anpassad efter varje elevs förutsättningar. Utbildningen ska bland annat ge kunskaper och grundläggande demokratiska värderingar, bidra till personlig utveckling, social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhället. Många barn inom målgrupperna för lättläst går i dessa skolformer och får sin lästräning där. Lärarna har uppdraget att lära barnen att läsa och att väcka deras intresse för läsning, inte minst med hjälp av lättlästa texter. Särskilda boenden omfattar olika boendeformer, som anpassas för personer med funktionsnedsättning eller äldre med stort behov av omsorg. Personalen på dessa boenden har till uppgift att ge omvårdnad och omsorg. Inom dessa verksamheter finns ofta läsombud som läser högt, ordnar biblioteksbesök, och tipsar om böcker och tidningsartiklar. Folkbiblioteken är en verksamhet med uppgift att främja läsning och tillgång till litteratur. De ska också främja information, upplysning, utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteken har fått ett förtydligat uppdrag i den nya bibliotekslagen. Av propositionen framgår att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper som personer med funktionsnedsättning utifrån deras olika behov och förutsättningar. Biblioteken ska också ägna särskild uppmärksamhet åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska, bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, på andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska och på lättläst svenska.8 Biblioteksservice ska vara tillgänglig för alla. Många bibliotek arbetar därför inte bara med intresserade och vana läsare utan 2012/13:147: Ny bibliotekslag, 4 §: Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel för att kunna ta del av information. försöker även intressera de som behöver stöd för att hitta anpassad litteratur.