sou · H1B324 · 2013-04-22 00:00:00 — E-röstning och andra valfrågor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av delar av valsystemet. Som ordförande förordnades f.d. regeringsrådet . förordnades som leda- möter f.d. riksdagsledamoten (MP), riksdagsleda- möterna (M), (SD), (M), (FP), (S), f.d. riksdags- ledamoten (KD), partisekreteraren (S) samt riksdagsledamöterna (V), (C) och (M). Som experter förordnades numera kansli- rådet (), numera departements- rådet (), f.d. kanslichefen (i ), numera sektions- chefen () och ämnesrådet (). Som experter förordnades departementssekreteraren (Närings- departementet) och länsjuristen (i ) och huvudföredraganden (). Som sekreterare anställdes hyresrådet . Kommittén har antagit namnet vallagskommitté. överlämnade kommittén delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94). Kommittén har därefter fortsatt sitt arbete med de återstående frågorna enligt direktiven. Dessa frågor redovisas i kommitténs slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24). Detta betänkande överlämnas härmed. Kommitténs uppdrag är med detta slutfört. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om 3.5Manuella och elektroniska förfaranden för röstning och 3.6Demokratisk legitimitet och elektroniska förfaranden 4.2Förtidsröstningens utveckling och nuvarande 4.3Antal och typer av röstningslokaler för 5.3Omvalen 2011 i landstingsvalet i 6.1Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler för 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och Kommitténs uppgift enligt direktiven är att se över delar av val- systemet. I en första etapp har kommittén bl.a. behandlat frågor som rör proportionaliteten vid val, offentliga valförberedelser och valkretsindelningen vid val till i (se SOU 2012:94). I en andra etapp har kommittén bl.a. haft att överväga om det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar, det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otill- börlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i sammanräkningen, kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning, det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte upp- fyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet, budets roll vid budröstning bör förtydligas, och bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Huvudinnehållet i de förslag som läggs fram i detta slutbetänkande är följande. Enligt kommitténs bedömning finns det ett värde i sig att göra det enklare och mindre kostnadskrävande för väljarna att utöva sina demokratiska rättigheter. Ett sätt att uppnå det målet är att – under förutsättning att de höga säkerhetskrav som måste ställas på valförfarandet kan uppfyllas – tillåta e-röstning via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler. En sådan ordning kan också ge väljare med funktionsnedsättningar möjlighet att delta i val på jämlika villkor och underlätta för de som förtidsröstar utan- för den egna kommunen och utlandsboende att delta i val. Vidare blir sammanräkningen av rösterna säkrare och valresultatet kan redovisas snabbare. bör också kostnaderna för val kunna reduceras. Syftet med att införa e-röstning ska dock inte, vilket måste understrykas, vara att den nuvarande traditionella röstningen i val- lokaler och röstningslokaler ska upphöra. E-röstningen ses som ett komplement till det nuvarande systemet. Det innebär att väljare som känner sig främmande inför tekniken även fortsätt- ningsvis ska kunna rösta på det traditionella sättet med pappers- valsedlar i sin vallokal på valdagen eller i en röstningslokal för för- tidsröstning. En ytterligare aspekt på frågan om e-röstning via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler är att säkerhets- kraven måste sättas så högt och förfarandet även i övrigt utformas på ett sådant sätt att väljarnas förtroende för valsystemet inte riskeras. Det finns enligt kommitténs mening flera skäl för att genomföra omfattande försök innan man generellt öppnar möjlighet för e-röst- ning i okontrollerade miljöer, dvs. från andra platser än ett röst- mottagningsställe. Ett mycket viktigt skäl är att väljarnas förtro- ende för förfarandet måste kunna säkerställas. Lika viktigt är att få till stånd en teknisk lösning som uppfyller högt ställda krav på säkerhet. Ett annat skäl är att de problemställningar som rör otill- börlig påverkan av väljare och köp och försäljning av röster kan behöva ytterligare belysas. Försök fyller flera viktiga funktioner. Försök bör visa om tillräck- lig säkerhet kan uppnås med de lösningar som är möjliga. Försök stimulerar till offentlig debatt och kan därmed bidra till att skapa förtroende för systemet. Den tekniska lösningen bör utformas så att den kan tillämpas både i val- och röstningslokaler och via internet från andra platser. Kommittén föreslår att det , bl.a. för att de norska försöken med e-röstning i samband med stortingsvalet ska kunna följas, tillsätts en utredning med upp- drag att närmare överväga förutsättningarna för att införa ett e-röst- ningssystem och, om man bedömer att krav på säkerhet m.m. kan uppfyllas, redovisa de juridiska, tekniska och administrativa förut- sättningar som enligt utredningens bedömning ska gälla för en försöksverksamhet. Kommittén förordar i första hand försök med e-röstning via internet i okontrollerade miljöer, men den tekniska lösningen bör utformas så att den kan tillämpas även i vallokaler och röstnings- lokaler. Inriktningen för utredningens arbete bör vara att försök med e-röstning ska genomföras vid de allmänna valen 2018. Försöket bör avse samtliga tre val och genomföras i ett representativt urval av kommuner. I har en bred politisk enighet eftersträvats i frågor som är av central betydelse för demokratin och parlamenta- rismens funktionssätt. Samtliga riksdagspartier bör därför ges representation i utredningen. Enligt vallagen ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Vilka lokaler som ska användas bestäm- mer varje kommun. Det ligger i sakens natur att det ofta blir fråga om kommunens egna lokaler, t.ex. kommunkontor, skolor och bibliotek. Men det finns inget som hindrar en kommun att använda lokaler som tillhör någon annan huvudman. Det är ett naturligt krav på de lokaler som används att de av väljarna uppfattas som värdemässigt neutrala. Röstmottagningen bör därför inte äga rum i t.ex. lokaler som har anknytning till religiösa eller politiska samman- slutningar eller liknande och inte heller i lokaler med anknytning till visst företag. Detta bör komma till tydligt uttryck i vallagen. Röstningslokalernas belägenhet och utformning Det finns exempel på röstningslokaler i promemoria Erfarenheter av överklaganden allmänna val där lokalen inte uppfyllde de krav som enligt bör ställas för att väljare ska vara skyddade under själva valhand- lingen. Enligt kommitténs mening är det av stor vikt för att kunna upp- nå ett högt valdeltagande att det finns lätt tillgängliga röstnings- lokaler. Platser där ett stort antal personer vistas eller passerar är från den synpunkten mycket lämpliga. måste det dock understrykas att det skydd som väljarna har rätt till i en röstnings- lokal, bl.a. att inte utsättas för politisk propaganda i muntlig, skriftlig eller annan form, måste kunna garanteras. Vidare måste det vara klart vilket område röstmottagarna har befogenhet och skyldig- het att upprätthålla sådan ordning som förutsätts för att väljaren ska kunna ostört genomföra sin valhandling. För att bestämmelserna i 8 kap. 4 § vallagen, som gäller väljarens skydd på ett röstmottagningsställe och röstmottagarnas befogen- heter att upprätthålla ordningen, ska kunna tillämpas, måste röst- mottagningsstället, enligt kommitténs mening, vara tydligt avgränsat, t.ex. genom avskärmning eller på liknande sätt, så att man skapar ett rum där röstningen sker uttalanden i samband med prövning av överklaganden allmänna val har fått stor uppmärksamhet hos kommunerna. Mot denna bakgrund kan man, enligt kommitténs mening, utgå ifrån att kommunerna kommer lägga sig vinn om att röstningslokalerna ges en klar avgränsning i förhållande till om- givande verksamheter. Det angivna kravet bör också klart framgå av vallagen. Valpropaganda i omedelbar närhet av röstningslokaler uttalat i sitt beslut angående förtids- röstningen på , ligger det enligt kommitténs mening närmast till hands att tolka förbudet i 8 kap. 3 § vallagen mot bl.a. politisk propaganda vid röstmottagningsställen så att det inte är begränsat endast till utrymmen som ligger i omedelbar anslutning till röstningslokalen. Hur stort utrymme som omfattas av förbudet torde knappast vara möjligt eller ens lämpligt att precisera i föreskrifter. Bestämmelsen får tolkas med utgångspunkt i dess syfte, nämligen att väljaren ska kunna genomföra sin val- handling i en skyddad och neutral miljö och därför inte får nås av t.ex. politisk propaganda i omedelbar närhet av röstningslokalen. Det är kommunerna genom deras valnämnder vid valet av röst- mottagningsställen och de av kommunerna utsedda röstmottagarna som primärt har ansvaret för att förbudet mot politisk propaganda på röstmottagningsställen och utrymmen intill dessa upprätthålls. Men det är också av vikt att partiorganisationerna beaktar kraven i 8 kap. 3 § vallagen när partierna planerar sina valaktiviteter. Kommittén anser inte att det krävs några ändringar i gällande bestämmelser för att åstadkomma erforderligt skydd för väljarna under röstningen. Vallagens bestämmelser om att kommunen bestämmer tiden för öppethållande i röstningslokaler för förtidsröstning kompletteras med en minimiregel av innebörd att minst en röstningslokal i varje kommun måste vara öppen för röstmottagning röstmottagning får ske och fram till valdagen. Den nuvarande bestämmelsen om att det vid röstmottagning i en röstningslokal för förtidsröstning ska finnas så många röst- mottagare som behövs kompletteras med en bestämmelse om att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagning. Rekrytering och utbildning av valnämnder och röstmottagare Kommittén har inte funnit skäl att närmare överväga några formella regler av jävskaraktär när det gäller röstmottagarna. En gräns som kommittén tycker är befogad är att en person som kandiderar på lista inte ska fungera som röstmottagare. Enligt kommitténs bedömning behövs utbildning inför varje val för både valnämnder och röstmottagare. bara den som har genomgått erforderlig utbildning för röstmot- tagare ska få förordnas som röstmottagare. Den lagstadgade skyldigheten att ta emot ett uppdrag som röst- mottagare upphävs. , som regional valmyndighet, ges ansvaret för utbild- ningen av valnämnderna i länet. Valnämnderna ansvarar, som , för utbildningen av röst- mottagare. ska, även fortsättningsvis, utveckla och till- handahålla erforderligt utbildningsmaterial för länsstyrelser och valnämnder. De föreskrifter om hantering av valmateriel som vallagen innehåller bedöms i huvudsak som tillräckliga för att garantera valsäkerheten och möjliggöra efterföljande kontroller av valförfarandet. En uttrycklig bestämmelse om att mottagen valmateriel (som härrör från förtidsröstningen), i avvaktan på rösträkningen, ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt bör dock införas i vallagen. preliminära rösträkning (onsdagsräkningen) Om det är nödvändigt för att med betryggande säkerhet klara av den preliminära rösträkningen får valnämnderna fortsätta den röst- räkning som enligt nuvarande regler ska ske efter valet under ytterligare . Fortsätter sammanträdet efter valdagen ska de val som räknats färdigt redovisas särskilt till läns- styrelsen. I de kommuner som omvalet gäller ska det finnas röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. I kommuner utanför omvalsområdet ska det finnas minst en röstningslokal som under hela förtidsröstningsperioden ger väljarna möjligheter att rösta. Senast efter beslutet om omval ska kommunerna utanför omvalsområdet meddela var och när förtidsröstning inom kommunen kan ske. Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler för förtidsröstning Den nuvarande möjligheten för en kommun att, efter dispens, använda en lokal för röstmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet tas bort. Möjligheten att i vissa fall kunna avge en röst utanför en vallokal ska gälla vid all röstmottagning, alltså även vid röstmottagning i röstningslokal under förtidsröstningen. Biträde åt väljaren vid röstning En bestämmelse införs i vallagen som klargör att väljare som inte själva kan göra i ordning sina röster får anlita inte bara röstmot- tagarna utan även en enskild person som hjälper dem vid röst- ningen. För att stärka skyddet för valhemligheten i dessa fall införs i val- lagen en uttrycklig tystnadsplikt för enskild som hjälper en väljare att rösta. Budröstning och ambulerande röstmottagning Väljare som på grund av sjukdom, funktionshinder eller ålder inte kan ta sig till sin vallokal eller en röstningslokal för förtidsröstning ska på begäran få lämna sina röster i bostaden till särskilt för- ordnade röstmottagare, två s.k. ambulerande röstmottagare. Om en väljare i ett sådant fall, på grund av funktionshinder eller liknande, inte själv kan göra i ordning sina röster, ska han eller hon, under samma förutsättningar som i en vallokal eller röstningslokal, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna eller av en enskild person i samband med röstmottagningen. Den nuvarande möjligheten att rösta med hjälp av anhöriga och vårdare som bud behålls. Av kommunerna förordnade bud ersätts med de av kommunerna förordnade röstmottagarna. Vittne och bud ska inte längre ange sina adresser på ytterkuvertet för budröst. Väljare som röstar genom bud ska, utöver vad som gäller, även intyga att han eller hon för varje val han eller hon deltar i själv har lagt en valsedel i ett valkuvert. Vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till Bestämmelserna om rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i 4 kap. 2 § kommunallagen utvidgas till att omfatta även unionsmedborgare som senast på valdagen fyller och är bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda där, eftersom de, utan att tillhöra främmande makts beskickning, har full diplomatisk immunitet. Detta innebär att dessa personer inte bara kan rösta och är valbara i val till kommunfullmäktige utan också i val till och i val till . Unionsmedborgare som getts rösträtt utan att vara folk- bokförda här i landet måste för att få utöva sin rösträtt vid val till kommun- och och vid val till Europaparla- mentet anmäla senast före valdagen skriftligen hos den centrala valmyndigheten respektive att de vill bli upp- tagna i röstlängden. Ökade möjligheter att lämna särskild personröst I stället för att som anses som obefintlig ska en tillskriven kandidat för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater beaktas vid sammanräkningen, under förutsättning att det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Väljaren ska då anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Om flera namn skrivs till får den första kandidaten väljarens personröst, om det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Övriga tillskrivna kandidater betraktas, liksom enligt gällande lag, som obefintliga. Kommittén förordar att de framlagda förslagen ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2014. lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § kommunallagen (1991:900)1 ska ha följande lydelse. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1.är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2.är medborgare i eller , eller 3.för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 2004:93. 2Senaste lydelse 1997:166. lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 9 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 2–5 §§, 4 kap. 20 och 21 §§, 5 kap. 3 §, 7 kap. 1–3, 5, 7 och 8 §§, 10 kap. 7 §, 12 kap. 1 och 7 §§ och 13 kap. 8 § samt rubriken närmast före 4 kap. 20 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 4 kap. 20 a och 21 a §§, 5 kap. 2 a §, 7 kap. 3 a § och 8 kap. 10 a § samt närmast före 4 kap. 21 a §, 7 kap. 3 a § och 8 kap. 10 a § nya rubriker av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 16 kap., av följ- ande lydelse. På varje röstmottagnings- ställe ska det finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen ska kunna genomföras.För varje valdistrikt ska det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för ordföranden. Vid röstmottagningen ska minst tre av röstmottagarna vara när- varande i vallokalen. En av dessa ska vara ordföranden eller ordförandens ersättare.Vid röstmottagning i en röst- ningslokal ska minst två röst- mottagare vara närvarande. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att som röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall saken under- ställas . Kommunen skall ange varför någon annan lokal inte kan användas i stället och vilka åtgärder som kommu- nen avser att vidta för att komma till rätta med bristen inför senare val. beslutar där- efter om kommunen får använda lokalen i fråga för det aktuella valet. På varje röstmottagnings- ställe skall det finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen skall kunna genomföras. För varje valdistrikt skall det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för ordföranden. Vid röstmottagningen skall minst tre av röstmottagarna vara när- varande i vallokalen. En av dessa skall vara ordföranden eller ordförandens ersättare. Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämnden har beslutat att Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämnden har beslutat att Därutöver ska i varje kommun finnas ett erfor- derligt antal röstningslokaler för förtidsröstning.Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (Utrikesdeparte- mentet), hos vilka svenska utlands- myndigheter det ska finnas röst- ningslokaler.20 a §En lokal för röstmottagning ska inte ha anknytning till viss politisk eller religiös samman- slutning eller till visst företag. röstmottagning skall äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårds- anstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röst- mottagare där. Alla som är valbara till leda- möter i valnämnden är skyldiga att ta emot ett uppdrag som röst- mottagare i ett valdistrikt, om de inte har ett giltigt hinder. röstmottagning ska äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårds- anstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röst- mottagare där. Som röstmottagare får för- ordnas endast den som har fått erforderlig utbildning. Varje kommun skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt skall det finnas en vallokal. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att använda en vallokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall det förfarande som anges i 3 kap. 3 § sista stycket tillämpas. den beslutar i saken. Kommu- nen skall ange varför den gjort bedömningen att väljarna får tillräckligt goda möjligheter att rösta trots begränsningen. den beslutar i saken. Kommu- nen ska ange varför den gjort bedömningen att väljarna får tillräckligt goda möjligheter att rösta trots begränsningen. I de kommuner som valet gäller ska finnas lokaler för röst- mottagning i enlighet med bestäm- melserna i 20 §. I övriga kommuner ska finnas minst en röstningslokal som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Röstningslokalerna ska hållas öppna enligt bestämmelserna i Kommuner som avses i andra stycket ska senast efter beslut om omval meddela den centrala valmyndigheten var och när förtidsröstning inom kommu- nen kan ske. Vid val till kommunfull- mäktige och ska unionsmedborgare som enligt 4 kap. 2 § andra stycket kommu- nallagen (1991:900) har rösträtt tas upp i röstlängd om de skrift- ligen hos den centrala valmyndig- heten senast före val- dagen 1. anmäler att de vill bli upp- tagna i röstlängden, och 2. anger sin nationalitet och adress i samt sin födelse- Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Röstning äger rum på röst- mottagningsställen. Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också före eller under valdagen rösta i röst- ningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall rösta genom bud eller brev. Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (Utrikesdeparte- mentet), hos vilka svenska utlands- myndigheter det skall finnas röst- ningslokaler. Röstning äger rum på röst- mottagningsställen. Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också före eller under valdagen rösta i röst- ningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall lämna sina röster till ambulerande röstmottagare eller rösta genom bud eller brev. För att göra i ordning en röst skall väljarna för varje slag av val de vill delta i 1.ta en valsedel, 2.lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och Väljare som vill lämna en särskild personröst skall på val- sedeln markera detta i det sär- skilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin parti- beteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap., skall väljaren anses ha lämnat en personröst för den För att göra i ordning en röst ska väljarna för varje slag av val de vill delta i 1.ta en valsedel, 2.lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och