sou · H1B337 · 2013-05-30 00:00:00 — i det här fallet hur domstolspersonal agerar vid sina kontakter med personer som vänder sig till domstolen. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut Bemötandet vid inställelse i domstol ska bli bättre och i de större domstolarna ska det finnas särskilda servicevärdar. All domstolspersonal ska utbildas i bemötandefrågor. Parters och bevispersoners uppfattning om och förväntningar på domstolarnas bemötande ska återkommande undersökas. Det ska finnas en bemötandeombudsman vid . För att förbättra domstolarnas kontakter med medierna föreslog en kraftfull satsning på särskilt viktiga aktörer och funktioner. Bland annat slog utredningen fast att medie- kontakterna med anledning av ett mål eller ärende i första hand bör skötas av den domare som ansvarar för målet eller ärendet. Vidare bör särskilda mediedomare finnas på sådana domstolar som har be- hov av det. Mediedomaren ska ha till uppgift att på olika sätt underlätta domstolens kontakter med medierna. ska ha det övergripande ansvaret för att utbilda domare i medie- frågor. Vid ska finnas en presstjänst som ska fungera som startpunkt för journalister och andra som har frågor om verksamheten i domstolarna. En nyhetsredaktion hos Domstols- verket ska vidare internt och externt bevaka informationsflödet som rör domstolarna. Målet för Domstolars arbete med att förbättra kontakterna med medierna bör vara att den informa- tion som når medborgarna genom medierna är så korrekt och all- sidig som möjligt. Domarkåren måste ha ett betydligt mer aktivt förhållningssätt till medierna än vad som är fallet och infor- mationen från domstolarna måste bli mer lättillgänglig för medierna. Som ett led i det mer aktiva förhållningssättet nämner Förtro- endeutredningen att domare måste vara beredda att t.ex. publicera pressmeddelanden och hålla presskonferenser. Dessutom bör domare ställa upp och informera om domstolsverksamhet och delta i inter- vjuer. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut 4.4.3Förtroendeutredningens överväganden i frågan om utformning av domstolars domar och beslut Som nämnts i föregående avsnitt genomförde Förtroendeutred- ningen ett antal undersökningar av begripligheten i domar.6 Ett av målen med undersökningarna var att konstruera ett klarspråkstest särskilt anpassat för domar. Som underlag för att konstruera ett sådant test togs några rapporter fram. Den första rapporten, Svåra ord i domar – Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar?, rör ordförståelse.7 Ett antal svåra ord och fraser från autentiska domar valdes ut och i studien undersöktes om personer utan juridisk utbildning kunde förstå orden och fraserna. Resul- taten visade att de tillfrågade personerna förstod ungefär hälften av orden och fraserna. En undersökning inriktades på förståelsen av domar. Rapporten heter Förståelsen av domar – En intervjuundersökning av advokaters syn på klienternas förståelse av domtexter.8 Fem erfarna advokater medverkade i semistrukturerade intervjuer, i syfte att ta reda på hur advokaternas klienter begriper och reagerar på domtexternas inne- håll, struktur och språk. Utredningsresultaten visade att det främst är de klienter som är missnöjda med utgången i målet som disku- terar domar med advokaterna. Av störst intresse för klienterna an- gavs domslutet och de egentliga domskälen vara. Klienterna visade sig främst uppleva alltför kortfattade motiveringar i rättens bedöm- ning som problematiska, men det framkom även att klienter kan ha svårt att förstå vilka delar av domarna som är av störst intresse för dem och var dessa delar finns. Inom genomförde utredningens jurister en undersökning av ett antal domars kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation. Utredningen tog fram ett antal kriterier för bedömningen av domars kvalitet när det gäller dessa aspekter och undersökte femtio domar från ett antal allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar. Domarna var från både under- rätter och överrätter. Syftet med undersökningen var främst att testa om det fungerar att med hjälp av kriterielistan som tagits fram genomföra en systematisk analys av begripligheten i domar. För- troendeutredningens slutsats var att både metoden och kriterie- 6Förtroendeutredningens språkrapporter återfinns i bilagedel B till betänkandet Ökat för- troende för domstolarna – strategier och förslag (SOU 2008:106). 7Undersökningen genomfördes i enkätform av fil.mag. i svenska språket . 8Undersökningen genomfördes av fil.dr i nordiska språk . Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut listan väl lämpade sig för undersökningen och gav ett bra underlag för fortsatta diskussioner om läsbarhet och juridisk argumentation. De femtio inhämtade domarna analyserades även av Förtroende- utredningens språkexpert . Hon redovisade sin analys i rapporten läsbarhetsanalys av domar – Vad är det som gör domar svåra att läsa? Hur avviker språket från normal sak- prosa? Vad tycker juristerna själva? Som underlag för analysen tjänade även utredningens juristers granskning av samma femtio domar. analys visade att de undersökta domarna innehöll problem på flera nivåer i texten, både när det gällde struktur och överskådlighet men även för den språkliga ut- formningen. Av analysen framgick bl.a. att de egentliga skälen i många domar var knapphändigt formulerade och att de inte fram- hävdes tillräckligt tydligt i domarna. Dessutom pekade analysen på att det viktiga i texten, nämligen domslutet och domskälen, behövde förtydligas så att det klart framgår vilket beslut domstolen har fattat och vilka skälen för beslutet är. Språket i de granskade domarna var i vissa fall enkelt och klart men i andra fall ålderdomligt, stelt och högtravande. Med ledning av den kunskap hämtade i sina undersökningar tog utredningens språkexpert, som tidigare nämnts, fram ett klarspråkstest som var särskilt anpassat för att undersöka begripligheten i domar. Testet består av ett antal frågor med kommentarer, indelade i elva avdelningar. De olika avdelning- arna omfattar mottagaranpassning, ton, viktigt innehåll, disposition, läsarhjälp, rubriksättning, styckeindelning och samband, meningar, ord och fraser, stavning och språkriktighet samt domens uppställ- ning och yttre utformning. Domare ska själva kunna använda testet för att undersöka begripligheten i sina egna domar och därigenom ta reda på om, och i så fall i vilka avseenden, det finns problem med begripligheten i texterna. arbete med frågan om hur domstolars domar och beslut bör utformas utmynnade, särskilt mot bakgrund av de rapporter och undersökningar vi redogjort för, i slut- satsen att det domskrivningsideal som fanns när utredningen läm- nade sitt betänkande behövde förändras. Utredningen såg ett behov av att domstolsjurister i större utsträckning än tidigare måste ta intryck av klarspråksarbetet. Domstolstexternas huvudsakliga syfte poängterades i betänkandet, nämligen att parter och andra ska kunna förstå texten och genomföra det som domstolen har bestämt. betonade dock att utvecklingen av dom- Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut skrivningen inte får innebära att den juridiska precisionen går förlorad. Det är endast domarna själva som kan avgöra var gränsen går för hur långt modernisering och förenkling av domstolsspråket kan drivas, innan det innebär minskad juridisk exakthet. Ett fram- gångsrikt arbete med att förbättra begripligheten och kvaliteten i domar och beslut måste därför bedrivas i domstolarna, med domarna som aktiva deltagare. För detta arbete föreslog, som vi tidigare nämnt, Förtroende- utredningen att Domstolar ska utforma en särskild stra- tegi. Utredningen föreslog att strategin för utformningen av domar och beslut ska vila på följande hörnstenar: Domstolar ska ha föreskrifter för formell och grafisk utformning av domar och beslut. Det ska finnas rekommendationer för hur domar och beslut bör utformas när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation. Alla domstolsjurister ska utbildas i frågor som rör utformningen av domar och beslut. Kvaliteten i domar och beslut när det gäller läsbarhet och juri- disk argumentation ska återkommande undersökas. När det gäller utformningen av domar och beslut konstaterade att det för dessa frågor är viktigt att dom- stolsjurister sätter sig in i parternas situation och funderar över syftet med sina texter och hur texterna kommer att uppfattas och förstås av läsarna. Det närmare innehållet i strategin bör därför utformas av domstolarna tillsammans. Den första hörnstenen – föreskrifter för formell och grafisk ut- formning av domar och beslut – syftar bl.a. till att åstadkomma ett rationellt utnyttjande av resurser och kan spara tid vid domskriv- ningen. Domstolarna bör därför komma överens om en gemensam yttre utformning av domar och beslut. En ytterligare fördel med en gemensam och tydlig yttre struktur är att det därigenom blir lättare för domstolens olika intressenter att förstå och hitta i avgörandena. Strategins andra hörnsten – rekommendationer för hur domar och beslut bör utformas när det gäller läsbarhet och juridisk argu- mentation – framhölls av som ett viktigt sätt att uppnå en verklig och mer genomgripande förändring i dom- skrivningsarbetet. Rekommendationerna bör tas fram av domarna själva och främst ta sikte på utformningen från språklig synpunkt. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut Bland de områden som sådana rekommendationer skulle kunna behandla nämnde rubriksättning, placering av domslutet och förenkling av språket. Arbetet med att ta fram rekommendationerna innebär enligt utredningens mening att domare på djupet kommer att diskutera och fundera kring hur de utformar sina domar och beslut. Utbildning i domskrivning framhölls som den tredje hörnstenen i strategin som förespråkade. Sådan utbild- ning fyller syftet att uppmärksamma domare på hur den traditions- bundna utformningen av domar och beslut uppfattas av personer som inte är juridiskt kunniga. En insikt i detta är nödvändig för att åstadkomma förbättringar i mottagaranpassningen av domar och beslut. Ett syfte med utbildningsinsatser är också att kursdeltagarna därigenom får möjlighet att reflektera över vad man bör tänka på när man skriver och hur man bör skriva för att tillgodose be- rättigade krav på läsbarhet och tydlig juridisk argumentation. Ut- bildning i domskrivning bör dessutom innehålla diskussioner om hur domstolarnas resurser vid domskrivningen kan utnyttjas ratio- nellt. Enligt överväganden ska utbildningen däremot inte inbegripa frågan om rättsliga bedömningar är juridiskt riktiga i och för sig. Vi berör frågan om utbildning ytterligare i avsnitt 4.7. Den fjärde hörnstenen i den strategi som Förtroendeutred- ningen föreslog tar sikte på att kvaliteten i domar och beslut när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation ska undersökas återkommande och systematiskt. Utgångspunkten för att åstad- komma förbättrad kvalitet av domar och beslut är således att arbetet med frågorna bör bedrivas kontinuerligt och inte vara punkt- insatser i projektform. Inom ramen för ett sådant kontinuerligt arbete bör således återkommande undersökningar av domar och beslut genomföras, för att förändringsarbetet därigenom ska kunna utvärderas och, vid behov, justeras. 4.5Sveriges Domstolars arbete med domskrivningsfrågor Med ledning av de överväganden som gjorde (se avsnitt 4.4.3) bedrivs inom Domstolar ett aktivt arbete med domskrivningsfrågor. Domstolar har tagit fram ett antal dokument som stöd för domstolarnas, och därigenom även Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens, domskriv- ningsarbete. Dokumenten har tagits fram i syfte att tillgodose be- hovet vid domstolarna av att generellt höja kvaliteten när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation i domar. Ett bakomliggande syfte är även att de resurser som läggs på skrivarbete vid dom- stolarna ska utnyttjas rationellt. Det övergripande och vägledande dokumentet utgörs av en strategi för utformning av domar och beslut. Dessutom finns det en handlingsplan, med en beskrivning av aktiviteter som bör ingå i det systematiska arbetet med domskrivningsfrågor som varje dom- stol ska bedriva. Slutligen har Domstolar utarbetat en handbok med råd och tips för domskrivning. för domskrivning – planera, genomför, utvärdera och justera innehåller konkreta beskrivningar av hur en domstol kan gå till väga för att undersöka domstolens avgöranden när det gäller språk- lig utformning och juridisk argumentation, men även för att under- söka om de resurser som används för att skriva domar utnyttjas rationellt. I handboken berörs även frågan om vilka metoder som är bäst vid sådana undersökningar och hur man praktiskt går till väga för att använda dessa metoder. Strategin och handlingsplanen be- skrivs närmare i avsnitt 4.5.1 respektive 4.5.2. För att genomföra strategin i praktiken vid landets domstolar bedrivs ett implementeringsarbete i regi. Vi berör detta arbete i avsnitt 4.5.3. 4.5.1Strategin för utformning av domar och beslut Domstolars strategi för utformning av domar och beslut omfattar, som nämnts, samtliga landets domstolar.9 Strategin har utformats av en grupp representanter från domstolarna. Dessa domstolsrepresentanter har nominerats av dåvarande arbetsgivar- grupperna som bestod av Domstolars samtliga domstols- chefer. Strategin bygger på förslag i de delar domstolarna ställt sig bakom förslagen, men även på dom- stolarnas tidigare praktiska erfarenheter av att arbeta med dom- skrivningsfrågor. Det bakomliggande syftet med strategin är att ange en gemen- sam viljeinriktning för hur man inom Domstolar bör 9 Strategi för utformning av domar och beslut i Domstolar, , dnr. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut utforma sina domar. I strategin slås fast att nyckeln till ett fram- gångsrikt arbete med domskrivning är att de medarbetare som skriver domar tar till sig klarspråksarbete och språkvetenskaplig forskning, undersöker hur människor uppfattar domar och disku- terar frågor som rör utformningen av domar. Målsättningen med strategin är att de som läser en dom eller ett beslut ska förstå språket, hitta i texten och begripa domstolens resonemang. Dessutom är syftet att de resurser som domstolarna lägger på att utforma domar och beslut ska användas på ett ända- målsenligt och effektivt sätt. Strategin anger tre ledord för arbetet med domskrivningsfrågor: klarspråk, dialog och rationalitet. För att förbättra parternas möjlig- heter att förstå domstolarnas texter ska domstolarnas arbete med domskrivningsfrågor enligt strategin vägledas av klarspråksarbete och språkvetenskaplig forskning. Domstolarna ska bryta med den tidigare traditionen att domar och beslut formas av ålderdomliga förlagor när det gäller bl.a. språklig ton och uttryckssätt. Ledordet dialog tar sikte på att domstolarna ska ta initiativ till och delta i diskussioner om hur domarna bör utformas. Domstol- arna ska vara lyhörda för de synpunkter man vid sådana kontakter får på domstolstexterna. Ett viktigt led i strategin handlar om att öka rationaliteten i hur domstolarnas resurser för domskrivning utnyttjas. För att effek- tivisera domskrivningen ska en gemensam grafisk profil användas, mallar för vanligt förekommande texter ska tas fram och utnyttjas och den tekniska utvecklingens möjligheter ska tas i anspråk. Strategin drar vidare upp vissa riktlinjer för vad domstolarna ska fokusera på i sitt arbete med att utveckla domskrivningen. Det huvudsakliga syftet med domstolstexterna – att parterna ska kunna förstå dem – lyfts fram och domstolarna uppmanas i strategin att skriva enkelt och lättfattligt. Fackuttryck ska undvikas och domarna ska formuleras på ett sätt som är lätt att förstå. Vid domskriv- ningen ska det som är viktigast lyftas fram och kraften ska läggas på att redovisa bevisvärderingen och den rättsliga analysen i målet, liksom på att besvara parternas frågor. Strategin framhåller dess- utom att domstolarna måste arbeta systematiskt med domskriv- ningsfrågor, så att utformningen av domar kontinuerligt förbättras och effektiviseras. Den högsta chefen vid varje domstol, domstolschefen, är ytterst ansvarig för att det vid domstolen bedrivs ett systematiskt arbete med att förbättra domskrivningen. Ansvaret för att domstolarna får Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut det stöd som krävs för att de ska kunna bedriva ett bra arbete med dessa frågor har . Strategin ska revideras 2014. 4.5.2Handlingsplanen för genomförande av strategin för utformning av domar och beslut Domstolars handlingsplan har utformats av samma grupp domstolsrepresentanter som har tagit fram strategin (se förra av- snittet).10 Handlingsplanen innehåller en beskrivning av aktiviteter som –2014 ska ingå i det systematiska arbetet med domskrivningsfrågor inom Domstolar. Dessutom inne- håller den hållpunkter för när aktiviteterna ska genomföras och hur återrapportering ska ske. En ny handlingsplan ska ha tagits fram . Handlingsplanen behandlar fyra områden: språkvetenskaplig forskning och andra undersökningar, kompetensutveckling, rekom- mendationer för hur domar och beslut bör utformas samt formell och grafisk utformning. Handlingsplanen fokuserar således inledningsvis på att det finns ett behov av att närmare undersöka utformningen av domar och beslut, men att det också i övrigt behövs språkvetenskaplig forsk- ning om utformningen av domar och beslut. För att arbetet med domskrivningsfrågor ska vara så framgångsrikt som möjligt ska varje domstol själv kontinuerligt följa upp kvaliteten i sina avgör- anden. Domstolarna ska genomföra undersökningar av domarnas språkliga utformning, av den juridiska argumentationen i domarna och av om de resurser som läggs på att skriva domar utnyttjas rationellt. Undersökningarna kan genomföras på flera olika sätt och hand- lingsplanen föreslår exempelvis intervju- och enkätundersökningar, fokusgrupper eller seminarier. Domstolarna kan också ta hjälp av språkvetare som granskar avgörandena. Efter det att sådana under- sökningar har genomförts ska domstolarna analysera vilka åtgärder som krävs för att förbättra utformningen av domarna och genom- föra åtgärderna. Samtliga landets domstolar ska senast vid utgången av 2014 till redovisa den undersökning som man genomfört av domstolens avgöranden. 10 Handlingsplan för genomförande av Domstolars strategi för utformning av domar och beslut, , dnr. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut redovisa vilka åtgärder undersökningarna har lett till, liksom när nästa undersökning ska genomföras. Även i regi genomförs undersökningar av hur domstolarnas domar är utformade. Bland de åtgärder Domstols- verket ska genomföra enligt handlingsplanen kan nämnas återkom- mande uppdrag åt språkvetare att intervjua parter vid domstol, för att därigenom identifiera hinder mot begripligheten. Dessutom ska ta initiativ till språkvetenskaplig forskning om utformningen av domar och beslut. En viktig uppgift för Dom- stolsverket är vidare att ge domstolarna det stöd, de verktyg och de resurser som krävs för deras undersökningar. har bl.a. tagit fram ett s.k. startpaket för bemötande och domskrivning, med handböcker och informationsmaterial. När det gäller frågan om kompetensutveckling slår handlings- planen fast att de medarbetare inom Domstolar som skriver domar och beslut senast ska ha genomgått någon form av kompetensutveckling i domskrivningsfrågor. ska alla medarbetare ha fått ökade kunskaper om problemen som finns när det gäller att ta till sig information från domstolarna. Som ett led i kompetensutvecklingen anger handlingsplanen dessutom att och ska anordna utbildningar i domskrivning (se vidare i avsnitt 4.7 om utbildning i domskrivning). Ett viktigt led i förändringsarbetet vid domstolarna är att domar- na vid en domstol enas om rekommendationer när det gäller språk- lig utformning, juridisk argumentation och hur ett rationellt ut- nyttjande av resurser ska komma till uttryck i domskrivningen. Alla domstolar ska ta fram sådana rekommendationer och dessutom kontinuerligt arbeta med att ta fram och revidera mallar. Vid arbetet med rekommendationer och mallar för domar och beslut ska dom- stolarna som underlag använda den kunskap man fått vid de under- sökningar som tidigare beskrivits. Även rekommendationerna för hur domar och beslut ska utformas, liksom de mallar som tagits fram, ska redovisas till . Handlingsplanen framhåller en gemensam yttre utformning av domar och beslut som ett exempel på ett rationellt utnyttjande av resurser som sparar tid vid domskrivningen. an- svarar för att det finns en gemensam grafisk profil och att den finns tillgänglig för domstolarna. Samtliga medarbetare vid domstolarna ska använda den gemensamma grafiska profilen. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut 4.5.3Närmare om arbetet med att genomföra strategin och handlingsplanen vid landets domstolar Strategin och handlingsplanen bygger på att det i varje domstol ska bedrivas ett systematiskt och långsiktigt arbete med domskriv- ningsfrågor enligt en vedertagen modell för utvecklingsarbete, närmare bestämt det s.k. kvalitetshjulet (PDCA).11 En annan ut- gångspunkt är att på olika sätt ska driva, samordna och stötta domstolarnas arbete med dessa frågor. För tiden fram till utgången av 2014 ska domstolarna genomföra ett antal aktiviteter enligt handlingsplanen. Dessa aktiviteter har vi beskrivit i avsnitt 4.5.2. För att det ska vara möjligt att genomföra aktiviteterna på ett systematiskt sätt krävs en plan för genomförandet där det tydligt framgår när aktiviteterna ska genomföras och hur de kuggar i varandra. för domskrivning – planera, genomför, utvärdera och justera, som vi berört inledningsvis i av- snitt 4.5, är framtagen av för att stötta domstol- arna i detta arbete. Som ytterligare stöd i genomförandet har anordnat seminarier om hur domstolarna i praktiken kan göra för att arbeta systematiskt med bl.a. domskrivningsfrågor enligt kvalitetshjulet. Seminarierna har varit baserade på bl.a. den nyss- nämnda handboken. Sammanlagt har 6 seminarier hållits och 46 dom- stolar har deltagit. Seminarierna har avslutats med att varje domstol som deltagit har tagit fram en plan för hur och när aktiviteterna enligt handlingsplanen ska genomföras vid den egna domstolen. har, som ett stöd i de undersökningar som domstolarna enligt handlingsplanen ska genomföra, hållit ett antal seminarier med inriktning på intervjuteknik. Totalt har Domstols- verket anordnat 9 seminarier i intervjuteknik och 25 domstolar har medverkat. Olika domstolars arbete med att genomföra aktiviteterna i hand- lingsplanen finns samlade i en s.k. erfarenhetsbank, som innehåller exempel på hur domstolarna gått till väga med domskrivnings- arbetet. Erfarenhetsbanken finns på Domstolars intranät. På området språkvetenskaplig forskning, som nämns som ett av delområdena i handlingsplanen, har och genomförts en jämförande studie av domskrivning vid 11 Vi återkommer till denna modell i avsnitt 7.6.5. Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens domar och beslut förvaltningsrätt och tingsrätt. Undersökningen har genomförts av en arbetsgrupp inom Domstolar och fokuserar på frågan hur arbetsprocessen med att ta fram domtexter ser ut i förvalt- ningsrätt och tingsrätt. Arbetsgruppen har uppdragit åt språk- vetaren , fil.dr i nordiska språk, att genomföra en studie av ett hundratal domar och dessutom intervjua domskriben- ter vid tio olika domstolar.12 Intervjuerna och textanalysen visar både skillnader och likheter mellan domskrivningsprocessen vid de båda domstolsslagen.