sou · H1B367 · 2013-10-02 00:00:00 — Med ledning av allmänna råd ansåg domstolen inte heller att förhandsbeskedet är olämpligt med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller att det på annat sätt strider mot 2 eller 3 kap. den äldre . I ett annat mål prövade Mark- och frågan om en detaljplan som syftar till att komplettera befintlig bebyggelse med bl.a. bostäder inom en central plats i stad, som är omgiven av bostadshus och annan bebyggelse, kan komma att medföra en utökning av bebyggelsen i området på ett sådant sätt att Saabs intresse att kunna fortsätta bedriva sin verksamhet skadas (mål P 3666-12). Mark- och konstaterade att den nya bebyggelsen enligt detaljplanen har en ytterst marginell betydelse i förhållande till redan befintlig bebyggelse. Detaljplanen bedömdes därför inte ha utformats på ett för Saabs verksamhet olämpligt sätt. Mark- och uttalade särskilt att det i första hand är som har att pröva om den föreslagna bebyggelsen blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa genom att överpröva kommunens antagandebeslut. Mark- och konstaterade härefter att har beslutat att inte överpröva kommunens antagandebeslut och att det som härefter har tillförts i målet inte har gett Mark- och anledning att göra en annan bedömning av frågan om bebyggelsen blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa. 4 Flygbuller och hälsoeffekter 4.1Allmänt om buller och hälsoeffekter I kunskapsöversikten Environmental noise and health. Current knowledge and research needs beskrivs omgivningsbullret som den vanligaste miljöstörningen i vårt samhälle . Rapporten har tagits fram av vid och vid på uppdrag av . Trots insatser för att minska människors exponering för buller utgör buller ett allt större problem enligt rapporten. Detta beror på att transporter och den stadslika bebyggelsen ökar i omfattning. Ljud från grannar, byggarbetsplatser och industrier bidrar till problemet. Den främsta störningen kommer dock från trafikbuller från vägar, järnvägar och flyg. Negativa hälsoeffekter från buller är enligt rapporten sömnstörning, försämrad kommunikation, kognitiva effekter och fysiologiska stressreaktioner. För trafikbuller och sömnstörning finns tydliga exponerings/responssamband. Vidare framgår av rapporten att långtidsexponering för trafikbuller kan öka risken för hjärt- och kärlsjukdom, men att mer forskning behövs som underlag för hälsoriskbedömningen. Syftet med översikten är att sammanfatta kunskapsläget om trafik- och industribuller, hälsa och störning för att skapa en vetenskaplig grund för bullerfrågan. Rapporten ska också visa på kunskapsluckor inom områden där mer forskning behövs.1 gav 2011 ut Burden of disease from environmental noise. Quantification of healthy life years lost in Europe där potentiella förlorade levnadsår genom för tidig död och år med försämrad hälsa på grund av buller beräknas. Rapporten visar att trafikbuller är ett av de mest utbredda samhällsproblemen i 1 Environmental noise and health. Current knowledge and research needs, s. 10 f. och att det finns tydliga belägg för att exponering för omgivningsbuller har negativa effekter på befolkningen. Fem olika påverkansområden av trafikbuller på människors hälsa redovisas: hjärt- och kärlsjukdom, sömnpåverkan, försämrad inlärning hos barn, tinnitus och allmän störning. WHO summerar i rapporten ohälsan i EU och övriga genom begreppet – disability adjusted life year. Enligt rapporten förloras eller försämras mellan 1,0–1,6 miljoner levnadsår i på grund av exponering för trafikbuller från vägar, järnvägar, flyg, varav 61 000 DALY:s avser hjärt- och kärlsjukdomar. Som jämförelse beräknas försämrad luftkvalitet orsakad av trafik till 4 miljoner DALY:s, prostatacancer 325 000 DALY:s och /AIDS 208 000 DALY:s. En slutsats i rapporten är att sömnpåverkan (903 000 DALY:s) och allmän störning (654 000 DALY:s) är de två orsaker som innebär störst hälsopåverkan på grund av trafikbuller. En förklaring till detta är att många människor störs av trafikbuller, men också att WHO:s hälsodefinition inte bara innefattar frånvaro av sjukdom. God hälsa innebär enligt WHO fysiskt, mentalt och socialt välbefinnande. Syftet med rapporten är att den ska fungera som en praktisk vägledning i arbetet med att kvantifiera hälsorisker till följd av omgivningsbuller. Publikationen ska också utgöra underlag för WHO:s kommande arbete med att utveckla riktlinjer för omgivningsbuller. gav WHO ut Night noise guidelines for Europe där nya belägg för negativa hälsoeffekter vid exponering för buller redovisas. Rekommendationen från WHO är därför att den genomsnittliga exponeringen för buller inte ska överstiga utomhus. För länder som på kort sikt inte kan komma ner till rekommenderas ett tillfälligt mål om 55 dB.2 I rapporten på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser slutrapporteras forskningsprogrammet . Programmet genomfördes av och 2010– 2012 och finansierades av . 2 Burden of disease from environmental noise. Quantification of healthy life years lost in Europé, s. 99 f. Syftet med forskningsprogrammet var att inhämta kunskap om störning och hälsopåverkan av flygbuller på uteplats. Målet var att kunskapen ska utgöra grunden för en hälsobaserad tillämpning av riktvärden för buller på uteplats. I rapporten fastslås inledningsvis att det i stort sett saknas forskning kring effekter av flygbuller på uteplats nära bostaden eller i bostadsområden.3 I rapportens inledning konstateras att sömnstörning är en av de allvarligaste effekterna av samhällsbuller. Effekterna av en störd nattsömn kan enligt rapporten leda till upplevd minskad sömnkvalitet, trötthet, nedstämdhet och olustkänslor med minskad prestationsförmåga. Det konstateras att ostörd sömn är en förutsättning för fysiologisk och mental hälsa. Även om sömnstörning främst är ett problem , konstateras i rapporten att riktvärdet maximalnivå på uteplats visserligen är avsett att skydda möjligheter till avkoppling, vila m.m. utomhus eller på balkong, men att det också har en skyddande effekt för personer som sover såsom exempelvis skift- och nattarbetare. Riktvärdet maximalnivå säkerställer maximalnivåer inomhus på högst maximalnivå under förutsättning att fasaden dämpar 25 dBA.4 Det anges också i rapportens inledning att allt fler studier visar att det finns ett samband mellan långvarig flygbullerexponering och förhöjd risk för hjärt-kärlbesvär, främst högt blodtryck. Den allmänt rådande teorin är enligt rapporten att buller ger upphov till akuta fysiologiska stressreaktioner som efter långvarig exponering kan leda till kroniska besvär. Höga kvarstående stresshormoner ökar också risken för hjärt-kärlpåverkan genom bl.a. hjärtinfarkt och stroke. Det konstateras även att det finns vissa belägg för att störning under sömn kan vara särskilt allvarligt i detta sammanhang.5 I rapporten anges att maximalnivåer och ekvivalentnivåer ofta är högt korrelerade. Detta medför att det är svårt att statistiskt avgöra hur mycket bättre det ena eller andra måttet är som indikator på bullerstörning eller annan hälsoeffekt. Det finns enligt rapporten en studie som ger stöd för en ökning av antalet störda upp till ca 50 överflygningar per dag och kväll. Från 50 överflygningar och uppåt var antalet störda relativt . Mot den bakgrunden argumenteras i studien för att antalet händelser som är lika med eller över- 3Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, s. 18. 4Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, s. 21. 5Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, s. 21. stigande max är en bättre indikator på flygbullerstörning än en ekvivalent ljudnivå. Flera andra studier visar dock enligt rapporten att ekvivalentnivåns sammanvägning av antal överflygningar och deras ljudenergi är väl lämpad som indikator på flygbullerstörning. I rapporten anges dock att det saknas forskning som stödjer detta när det gäller störning på uteplats.6 I tabellen nedan beskrivs sambandet mellan maximalnivå (LAmax), antal överflygningar (N), samt flygbullernivån (FBN). Tabellen är hämtad från rapporten om flygbuller och LAmax på uteplats, publicerad 2009 av vid . Flygbullernivå (FBN) vid uteplats för olika kombinationer av maximalnivå (LAmax) och antal överflygningar (N), i en situation av dygnets överflygningar (07–19), på kvällstid (19–22) och på nattetid (22–07) FBN [dB] L [dB] minut i 15 h) FBN = flygbullernivå, L = maximalnivå vid bostadens uteplats. N = antal överflygningar Beräkning av FBN bygger på antagandet att (a) av händelserna sker , på kvällstid och , vilket ger N = 1.4N, där N är antal flyghändelser och (b) SEL = 23.9 + 0.82LAmax (se Ollerhead, et al., 1992). Detta ger sambandet FBN = 10log(N10SEL/10) - 10 log(60*60*24). Ovanstående är teoretiska exempel utifrån vissa antaganden, men ger en uppfattning om vad FBN-värdet motsvarar uttryckt i maximalnivåer. Maximalnivåerna ovan uttrycker inte överskridanden utan det är ljudnivåer vid just den maximalnivå som anges. 6 Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, s. 20. Forskningsprogrammet i MAXFLYG, som utformades för att närmare undersöka effekterna av exponering för flygbuller på uteplats bestod av två delar, en stor frågeformulärsstudie bland boende kring sju svenska flygplatser och en mindre experimentstudie där försöksdeltagarna exponerades för flygbuller från högtalare. Några av slutsatserna av dessa studier är enligt rapporten följande. Studien gav inte belägg för att uteplatser med mycket flygbuller används i mindre utsträckning än uteplatser utsatta för mindre flygbuller. Vid 3–5 händelser per dag där LAmax, slow överskreds var andelen bullerstörda . Vid 6–14 händelser nära dubblerades andelen bullerstörda. Det finns ett samband mellan flygbullerexponering och självskattade sömnproblem och stressymptom. Resultaten måste dock enligt rapporten tolkas försiktigt vad gäller orsak och verkan, men tas på allvar och användas som underlag för ytterligare studier om ohälsa och flygbuller. Studiens experimentella del gav inte stöd för att flygbuller på uteplats ger upphov till fysiologiska stressreaktioner (hudkonduktans, hjärtfrekvens, blodtryck eller kortisolnivå i saliv). Upp till två flygbullerhändelser under en timmes vistelse vid uteplats ger en ganska måttlig bullerstörning.7 4.3Kartläggning av antalet exponerade för trafikbuller i I utredningens delbetänkande, SOU 2013:57, redovisas bl.a. resultatet av kartläggning av omgivningsbuller som rapporteras till EU. Av rapport till EU framgår att8 1 146 0009 personer exponeras för vägtrafik överstigande 55Lden vid större vägar samt alla vägar inom de kartlagda kommunerna, 7Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser, s. 7 f. 8http://cdr.eionet.europa.eu/se/eu/noise/df8. 9Denna siffra har felaktigt angetts till 1 146 i delbetänkandet. 507 400 personer exponeras vid större järnvägar samt för all spårtrafik överstigande 55Lden inom de kartlagda kommunerna, och 15 20010 personer exponeras för buller överstigande 55Lden runt de kartlagda flygplatserna. 10 Denna siffra har felaktigt angetts till 13 000 i delbetänkandet. 5.1Förordningsregler om flygbuller vid bostäder Förslag: Flygbuller inomhus i ett bostadsrum får som riktvärde inte överstiga 1.45 dBA maximal ljudnivå natt –06.00, 2.30 dBA ekvivalent ljudnivå. Den maximala ljudnivån inomhus får överskridas högst per natt som årsmedelvärde. Flygbuller får utomhus vid en bostad som riktvärde inte överstiga 1.55 dBA FBN ekvivalent ljudnivå vid fasad, och 2.70 dBA maximal ljudnivå vid uteplats. Den maximala ljudnivån utomhus får överskridas och kväll –22.00 som årsmedelvärde och högst per natt –06.00 som årsmedelvärde. Med riktvärde avses ett värde som ska eftersträvas. Kraven avseende maximal ljudnivå dag och kväll gäller inte en bostad vid komplettering av bebyggelse i . Bestämmelserna införs i både plan- och byggförordningen (2011:338) och en ny förordning som grundas på 9 kap. 5 § . Riktvärden för flygbuller inomhus Ett förslag till riktvärden för flygbuller inomhus utgår från de riktvärden som redovisades i infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53). Det innebär att flygbuller inomhus i ett bostadsrum som riktvärde inte bör få överstiga maximal ljudnivå natt –06.00 och ekvivalent ljudnivå. Den maximala ljudnivån bör få överskridas högst per natt som årsmedelvärde. Det finns behov av en sådan komplettering av riktvärdet med hänsyn till att tre överskridanden godtas även av riktvärdet för maximal ljudnivå vid uteplats. Det kan hävdas att det finns skäl att inte godta några överskridanden av riktvärdet för maximal ljudnivå inomhus . Nya bostäder borde kunna utformas så att den maximala ljudnivån aldrig överskrids. Enligt utredarens bedömning behövs det dock även för nya bostäder en viss marginal i förhållande till riktvärdet för maximal ljudnivå inomhus . Det kan vid flygverksamhet förekomma en maximal ljudnivå utomhus som är såpass hög att även riktvärdet inomhus kan överskridas. Det är inte rimligt att verksamhetsutövare ska garantera att den maximala ljudnivån inomhus aldrig överskrids. I praktiken kommer det dock att vara ovanligt med ett överskridande av den maximala ljudnivån . Riktvärden för flygbuller utomhus Förslaget om riktvärden utomhus utgår från allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser (NFS 2008:6), som går tillbaka på de riktvärden regeringen redovisade i infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53). Förslaget utgår även från allmänna råd om flygbuller i planeringen (2009:1), som gäller lokalisering av bostäder i områden utsatta för flygbuller. I dessa allmänna råd regleras nya bostäder med utgångspunkt från både riktvärdet FBN ekvivalent nivå och maximala ljudnivån . För nya bostäder vid komplettering av tätorter anges i fråga om maximala nivån endast att denna nivå inte ska överskridas utomhus vid byggnadens fasader mer än per årsmedelnatt. Vid förtätning av kvartersstrukturer med flerbostadshus gäller inte maximala nivån under dag- och . Med flygbuller bör avses buller från flygplatsverksamhet och flygtrafik till och från en flygplats. Riktvärde för ekvivalent ljudnivå Hos berörda myndigheter och övriga aktörer finns en samsyn om att det för flygbuller behövs ett riktvärde som anger en ekvivalent ljudnivå i form av FBN (FBN är förkortning av flygbullernivå). Ett sådant riktvärde har använts vid tillstånds- prövning av flygverksamhet och ligger oftast till grund för villkor med krav på bullerisolering av bostäder. Det nuvarande riktvärdet bör fortsätta att gälla och därför läggas till grund för en ny författningsreglering. För att uppnå en samordnad lagstiftning bör samma bullerregler gälla både vid planläggning och lovgivning enligt och vid prövning och tillsyn enligt . Riktvärdet FBN bör därför införas i dels det nya kapitel i plan- och byggförordningen (2011:338) som föreslogs i delbetänkandet, dels en ny förordning som grundas på bemyndigandet i 9 kap. 5 § . Riktvärdet definieras på olika sätt i EU-regler och i nuvarande svenska regler. Förordningen (2004:675) om omgivningsbuller har sin grund i en EU-förordning och ligger till grund för bullerkartläggningar och åtgärdsprogram som rapporteras till Europeiska kommissionen. Med riktvärdet FBN bör avses en beräknad medelljudnivå under ett årsmedeldygn som utgörs av årsmedeldag – 18.00, årsmedelkväll –22.00 och årsmedelnatt – 06.00 med ett tillägg om på ljudnivån för kväll och på ljudnivån för natt. En sådan definition stämmer överens med EU-regler. Riktvärde för maximal ljudnivå Riktvärdet för maximal ljudnivå har också använts vid tillståndsprövning av flygverksamhet. Med maximal ljudnivå brukar avses den högsta förekommande ljudnivån vid en flygpassage. Prövningsmyndigheterna har tillämpat riktvärdet för krav på skyddsåtgärder avseende den maximala ljudnivån . Krav på bullerisolering har ofta ställts i fråga om bostäder som utsätts för högre ljudnivåer än mer än per årsmedelnatt. Utredningen har däremot inte erfarit att det vid tillståndsprövning beslutas villkor som har sin grund i överskridanden av maximala ljudnivån dag och kväll. Riktvärdet har betydelse även vid planläggning och lovgivning av nya bostäder. Det förekommer en hel del överklaganden av detaljplaner och bygglov som rör bostäder som exponeras för eller högre maximal ljudnivå. Riktvärdet för maximal ljudnivå ingick i riktvärdena för trafikbuller i infrastrukturpropositionen (1996/97:53) och är en del av svensk rätt även för flygbuller. Det finns även i fråga om maximal ljudnivå i allt väsentligt en samsyn hos berörda myndigheter och övriga aktörer att riktvärdet bör fortsätta att gälla och läggas till grund för en ny författningsreglering. Det har framhållits att är ensamt om att för flygbuller tillämpa ett riktvärde om maximal ljudnivå. Som anges i delbetänkandet (SOU 2013:57, s. 128) finns det inte utrymme för utredningen att göra en internationell utblick. Det kan konstateras att det under utredningen inte framkommit några uppgifter som visar att ett riktvärde om maximal ljudnivå tillämpas i andra EU-länder. Enligt utredarens mening är det som framhållits i denna del inte skäl för att frångå den reglering av flygbuller som gäller tillbaka. Vid den bedömningen beaktas att utomhusmiljön vid bostäder har betydelse för människors hälsa och att utredningen föreslår regler om maximal ljudnivå för andra trafikslag. Vid en författningsreglering bör, för att uppnå en samordnad lagstiftning, samma riktvärde för maximal ljudnivå införas i både plan- och bygglagstiftningen och miljölagstiftningen. Den fråga som då uppkommer är hur riktvärdet för maximal ljudnivå ska utformas. I nuvarande regler och praxis som rör antal överskridanden finns en uppdelning för olika delar av dygnet, huvudsakligen en reglering för dag och kväll och en reglering för natt. Utredaren bedömer att det för maximal ljudnivå finns en betydande samsyn hos myndigheter och berörda aktörer om att riktvärdet för maximal ljudnivå bör få överskridas per årsmedelnatt kl. 22.00–06.00. Olika uppfattningar om maximal ljudnivå dag och kväll Det finns olika uppfattningar om vad som ska gälla i fråga om riktvärdet maximal ljudnivå utomhus och antal överskridanden och kväll. Enligt allmänna råd om flygbuller i planeringen (2009:1) gäller vid förtätning av tätorter riktvärdet för maximal ljudnivå endast natt. För nya bostäder utanför tätorter får maximalnivån dessutom inte överskridas utomhus vid fasad mer än och kväll. I allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser (NFS 2008:6) finns ingen sådan begränsning av riktvärdet genom att ett visst antal överskridanden godtas. I och till regeringen bedömer att antalet överskridanden av maximalnivån utomhus vid bostäder och vårdlokaler bör kunna överskridas upp till fem gånger –22.00, dock , utan att det ses som en risk för olägenhet för människors hälsa. Fler överskridanden kan enligt accepteras om en bedömning av förutsättningarna i det enskilda fallet ger anledning till det. har alltså en mer restriktiv syn än i fråga om antal överskridanden av maximalnivån dag och kväll. Hänsyn till olika intressen Flygbuller är ofta mycket svårt att avskärma vid en uteplats i anslutning till en bostad. Om den maximala ljudnivån överskrids utomhus är det är alltså svårt att utforma en uteplats som klarar riktvärdet. Ett riktvärde för antal överskridanden av maximala ljudnivån dag och kväll bör ta hänsyn till tillgängligt underlag om hälsoeffekter som är relevant för bostäder. Hänsyn bör tas till undersökningar som visar i vilken utsträckning boende i områden som är utsatta för flygbuller uppger att de störs av flygbuller. Vid en författningsreglering behöver hänsyn också tas till vilka konsekvenser ett riktvärde får för bostadsbyggandet och för flygplatsverksamheter. Ett strängt riktvärde för antal överskridanden av maximala ljudnivån kan få mycket negativa konsekvenser för bostadsbyggandet och verksamheten på flera flygplatser i landet. För framtida bostadsbyggande bedöms att det underlag som finns i fråga om upplevd störning i högre grad är relevant för flygbuller utomhus än för buller utomhus från väg- och spårtrafik. När det gäller väg- och spårtrafik framgår det inte av underlaget vilken betydelse det har för störningsupplevelsen att nybyggda bostäder utformas med ljuddämpad sida och krav på att minst hälften av bostadsrummen i en lägenhet ska ligga mot den ljuddämpade sidan. För flygbuller är det i princip inte möjligt att avskärma buller utomhus genom att utforma bebyggelsen med en ljuddämpad sida. sökningar om upplevd störning på grund av flygbuller bör beaktas vid utformning av en regel om antal överskridanden och kväll. Det underlag som varit tillgängligt för utredningen visar att det finns stöd för att flygbuller upplevs som mer störande än buller från väg- och spårtrafik. Av betydelse är en rapport från forskningsprogrammet kallad Flygbuller på uteplats: Besvärsupplevelser och hälsa i relation till maximalnivå och antal flygbullerhändelser. Programmet genomfördes –2012 av i samarbete med vid och finansierades av . De viktigaste slutsatserna i rapporten redovisas i avsnitt 4.2. I en sammanställning från redovisas antalet flygbullerexponerade personer 2008 vid flygplatser. Sammanställningen avser både ekvivalenta ljudnivån FBN och maximala ljudnivån . Sammanställningen visar att det generellt är betydligt fler personer som exponeras för maximala nivån än FBN , sammantaget ungefär tio gånger fler (cirka 100 000 personer respektive 10 000 personer). Antalet personer som exponeras för maximala nivån är ojämnt fördelade mellan flygplatserna. Det helt övervägande antalet exponerade bor i närheten av , cirka 80 000 personer. Vidare redovisas för cirka 13 000 personer, cirka 4 400 personer och cirka 2 700 personer. Det som framkommit under utredningen visar att nuvarande reglering av flygbuller har negativa effekter för bostadsbyggandet i bl.a. och kring de största flygplatserna i , och . har uppgett att detaljplaner och bygglov för mer än 1 000 bostäder har överklagats på grund av frågan om antalet tillåtna överskridanden av maximala ljudnivån . Frågan om flygbuller är där främst relaterad till AB:s verksamhet med stridsflygplanet 39 . En sträng regel om antal överskridanden av maximala ljudnivån skulle innebära en begränsning av möjligheterna för ett flertal kommuner att bygga nya bostäder. Det gäller främst i de fall då kartorna för bullerexponering till följd av en sådan regel omfattar större områden inom kommunerna än de bullerkartor som följer av riktvärdet för ekvivalent ljudnivå FBN . En författningsreglering får konsekvenser för flygplatsverksamheter eftersom regleringen kommer att tillämpas vid prövning och tillsyn enligt av sådana verksamheter. Verksamhetsutövare har att följa gällande tillstånd och villkor för verksamheten. Hänsyn behöver tas till hur nuvarande tillstånd och villkor är utformade. Utredningen har däremot inte erfarit att det vid tillståndsprövning beslutas villkor som har sin grund i överskridanden av maximala ljudnivån dag och kväll. Antalet personer som exponeras för ljudnivåer som överskrider ett riktvärde är dock en viktig del av de uppgifter som behövs vid en tillståndsprövning. Sådana uppgifter kan vägas in vid bedömningen av vilka krav som ska ställas på verksamheten. Ett riktvärde för maximala ljudnivån utomhus som medger ett visst antal överskridanden dag och kväll kan således inverka på innehållet i framtida villkor för flygverksamhet. Hänsyn behöver tas till hur de kartor för bullerexponering som följer av en regel om antal överskridanden av riktvärdet för maximala nivån dag och kväll förhåller sig till de bullerkartor som följer av riktvärdet för ekvivalent ljudnivå.