sou · H1B329ll · 2013-04-29 00:00:00 — 1924:137 om förvärvande och förlust av svenskt medborgarskap Prop. 1950:217 om svenskt medborgarskap 1968:158 angående ändring i utlänningslagen Prop. 1973:90 Förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning 1975/76:136 om ändring i lagen (1950:382) om svenskt med- borgarskap 1980/81:112 om samtycke och tillstånd till adoption 1997/98:16 , framtiden och mångfalden – från invandrar- politik till integrationspolitik 1997/98:178 Medborgarskap och identitet Prop. 1999/2000:147 Lag om svenskt medborgarskap 2005/06:77 Genomförande av EG-direktiven om unions- medborgares rörlighet inom EU och om varaktigt bosatta tredje- landsmedborgares ställning 2008/09:1 Budgetpropositionen Prop. 2009/10:188 Nationell sfi-bonus 2012/13:1 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13: Integration och jämställdhet 2012/13:63 Utvidgad målgrupp för samhällsorientering samt ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling Nytt juridiskt arkiv, avdelning II NJA II 1925 nr 5 Ny lagstiftning om medborgarskap (s. 80 f.) SOU 1974:69 Invandrarna och minoriteterna SOU 1984:11 Rösträtt och medborgarskap SOU 1994:33 Vandelns betydelse i medborgarskapsärenden m.m. SOU 1999:34 Svenskt medborgarskap SOU 2000:106 Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning SOU 2006:2 Omprövning av medborgarskap SOU 2008:125 En reformerad grundlag SOU 2010:40 Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas SOU 2010:96 Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg SOU 2011:19 Tid för snabb flexibel inlärning SOU 2011:28 Cirkulär migration och utveckling – förslag och framåtblick SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform Ds A 1975:14 Förvärv av svenskt medborgarskap Ds 2012:60 Uppföljning av rörlighetsdirektivets genomförande RÅ 2006 ref. 73 dom (mål nr T 10639-11) tingsrätts dom (mål nr T 12479-10) Dom i mål C-369/90, m.fl. mot Delegación del Gobierno en , 1992, s. I-04239 Dom i mål C-109/01, Secretary of State for the Home Department mot Hacene Akrich, 2003, s. I-09607 Dom i mål C-200/02, Kunqian och mot Secretary of State for the Home Department, 2004, s. I-09925 Dom i mål C-127/08, m.fl mot Minister for , Equality and , 2008, s. I-06241 Dom i mål C-135/08, mot Freistaat , 2010, s. I-01449 Dom i mål C-34/09, Ruiz Zambrano, 2011, s. I-01177 Dom i mål C-434/09, mot Secretary of State for the Home Department, 2011, s. I-03375 Dom i mål C-256/11, m.fl mot Bundesministerium für Inneres (ännu inte publicerat i ) Beslut , Karassev mot , nr 31414/96 Dom , Slivenko mot , nr 48321/99 Dom , Genovese mot , nr 53124/09 (mot ), I.C.J Reports 1955, s. 4 f. meddelande till och rådet om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiven /38/EG, KOM[2009] 313 slutlig slutsatser av om gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik för invandrare inom Europeiska unionen, rådets dokument 14615/04 , Resolution 55/153, Nationality of natural persons in relation to the succession of States , International Migration Outlook , Norsk proposition, Ot. 41 (2004–2005) Om lov om norsk statsborgerskap (statsborgerloven) : Synthesis Report, Integration and Naturalisation tests: the new way to European Citizenship, , , 2010 4: Ensuring to Acquire a Nationality through Articles 1-4 of the 1961 Convention on the Reduction of Statelessness, , HCR/GS/12/04 En särskild utredare ska utreda och lämna förslag i vissa medborgarskapsfrågor. lämna förslag till en definition av det svenska medborgarskapets betydelse och, om lämpligt, hur detta skulle kunna regleras i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap (medborgarskapslagen), föreslå innehåll i och organisation av medborgarskapsceremonier som är tillgängliga för alla nya svenska medborgare, analysera i vilken omfattning EU-samarbetet påverkar medlems- staternas medborgarskapslagstiftning och hur bör förhålla sig till denna utveckling, undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan användas som ett incitament för att främja integrationen, analysera erfarenheterna av medborgarskapslagen, och utreda om ska tillträda konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession (CETS 200). Uppdraget ska redovisas . Medborgarskap i en modern stat Trots globalisering, internet, EU-medborgarskap och stora multi- nationella bolag fortsätter staterna att vara de centrala aktörerna på den internationella arenan. Staten är även den främsta arenan för utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter. De politiska rättigheterna är i regel förbehållna en stats medborgare. Dessutom utgör medborgarskap i en eller flera stater en viktig del av vad enskilda människor uppfattar som sin identitet. Det svenska samhället bygger på ett demokratiskt styrelseskick och respekt för de mänskliga rättigheterna, där respekten för alla människors lika värde och för enskilda människors frihet och värdighet står i centrum. I en sekulär och modern stat är det mångfald, demokratiska institutioner och respekt för de grundläggande mänskliga fri och rättigheterna som utgör grunden för statens sammanhållning. Det svenska medborgarskapets tyngd och betydelse Medborgarskapet har å ena sidan en juridisk betydelse med rättigheter och skyldigheter knutna till medborgarskapet, å andra sidan en symbolisk betydelse som inbegriper medborgarnas egen upplevelse av att som medborgare tillhöra gemenskapen . Medborgarskapets juridiska betydelse har utretts och klarlagts bl.a. i betänkandena Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34) och Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106), men kunskapen om medborgarskapets symboliska betydelse är begränsad. Den juridiska betydelsen av svenskt medborgarskap har i flera avseenden minskat eftersom rättigheter och skyldigheter kommit att baseras på hemvist i stället för medborgarskap. Då är det viktigt att svenskt medborgarskap inte, utöver rätten att rösta i riksdagsval, uppfattas främst som en teknisk fråga om möjligheten att få ett svenskt pass. Medborgarskapsceremonier kan vara ett sätt att förmedla ett budskap om vad den offentliga makten anser att det innebär att vara svensk medborgare. Det är viktigt att ramarna för budskapet är enhetliga. Det finns därför skäl att förtydliga dessa. De bör utgå från de grundläggande principerna om demokrati och mänskliga rättig- heter, vilka innebär lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter och för ett samhälle präglat av såväl mångfald som social sammanhållning, samt från att medborgarskapet är bevis för att en person är svensk. I länder som , och försöker man medvetet fylla medborgarskapet med ett innehåll. Grundtanken i dessa länder är att medborgarskapet ska symbolisera en gemensam framtid snarare än en gemensam historia. I regleringsbrevet hade dåvarande i uppdrag att utarbeta information om medborgarskapets innebörd. Myndigheten utarbetade även ett informationsmaterial med exempel på hur särskilda ceremonier kan hållas för personer som fått svenskt medborgarskap. har inget liknande material tagits fram. lämna förslag till en definition av det svenska medborgarskapets betydelse, om lämpligt, föreslå hur definitionen skulle kunna regleras i medborgarskapslagen, med utgångspunkt i förslaget till definition av medborgarskapets betydelse, föreslå generella ramar för det budskap som bör förmedlas genom en medborgarskapsceremoni och eventuella kompletterande åtgärder, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska i sina förslag utgå från att medborgarskapet vilar på de grundläggande principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. Det innebär lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter och för ett samhälle präglat av såväl mångfald som social sammanhållning samt att medborgarskapet är bevis för att en person är svensk. Utredaren ska i sina överväganden även beakta medborgarskaps- ceremonier, medborgarskapsavtal och eder samt medborgarskaps- lagstiftning i övriga medlemsstater i EU samt i andra demokratiska länder som präglas av stor mångfald och rörlighet. Att bli svensk medborgare är en stor händelse i många människors liv. I regeringsförklaringen signalerade regeringen sin ambition att markera medborgarskapets tyngd och betydelse och att bekräfta detta genom en ceremoni. Ceremonier för nya svenska medborgare är ett frivilligt åtagande för kommunerna. Länsstyrelserna har haft i uppdrag att i respektive län samordna och stimulera kommunernas insatser för att uppmärksamma nya svenska medborgare genom särskilda ceremonier (Ju2006/518/IM). Resultaten av uppdraget, som rapporterades , visar att möjligheterna att delta i ceremonier för nya medborgare varierar stort över landet. föreslå innehåll i och organisation av medborgarskapsceremonier som är tillgängliga för alla nya medborgare med syfte att i högre grad än bidra till att markera medborgarskapets tyngd och betydelse, överväga om medborgarskapsceremonierna bör kompletteras med andra insatser med samma syfte och i så fall lämna förslag till sådana insatser, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Svenskt medborgarskap och EU-medlemskapet EU-medborgarskapet infördes genom 1993. Varje person som är medborgare i ett medlemsland är unions- medborgare. Det är medlemsländerna som, i enlighet med sin nationella lagstiftning, bestämmer vilka som är unionsmedborgare. Den som förlorar medborgarskapet i ett medlemsland utan att vara medborgare i ett annat medlemsland, förlorar även sitt unions- medborgarskap. har, bl.a. i mål C-135/08 mot Freistaat , 2010 I-01449, slagit fast att medlemsländerna måste beakta EU-lagstiftningen när de utövar sina befogenheter inom medborgarskapsområdet. analysera vilka konsekvenser vårt EU-medlemskap, fallet Rottman och andra relevanta avgöranden i EUdomstolen har på medborgar- skapsområdet för , och bedöma i vilken omfattning EU-samarbetet påverkar medlems- staternas medborgarskapslagstiftning och hur bör förhålla sig till denna utveckling. Inom har en konvention utarbetats om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession (CETS 200). Konventionen öppnades för undertecknande . Den har tillträtts av fem länder och undertecknats av ytterligare tre. Bakgrunden till konventionen är att förändringar i statsindelningen ofta innebär betydande problem med statslöshet, vilket var särskilt påtagligt under omvälvningarna i . Även om gränserna i förefaller stabilare än , är nya situationer av statssuccession långt ifrån osannolika. Det är därför viktigt att konventionen tillträds av så många länder som möjligt. har haft en positiv hållning till konventionen under arbetet med att utarbeta den. utreda om ska tillträda konvention om undvikande av statslöshet i samband med statssuccession (CETS 200), och i så fall utarbeta författningsförslag, om sådana är nödvändiga, för att ska kunna tillträda konventionen. Medborgarskap som en del av integrationspolitiken Den nu gällande lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap trädde i kraft . Medborgarskapslagen bygger liksom den tidigare lagen på härstamningsprincipen, dvs. att medborgarskap förvärvas vid födelsen om någon av föräldrarna är svensk medborgare. En annan grundprincip är att undvika statslöshet. Principen om undvikande av dubbelt medborgarskap övergavs genom lag. I har det skett stora förändringar inom integrationspolitiken, där medborgarskapsfrågorna utgör en del. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Först genom naturalisering ges nya svenskar fullt ut samma rättigheter Som de flesta andra länders medborgarskapslagar innehåller medborgarskapslagen detaljerade villkor som ska vara uppfyllda för att en sökande ska kunna beviljas medborgarskap genom naturalisering. Kopplingen mellan naturalisation och integration har emellertid endast i begränsad omfattning berörts i förarbetena till medborgarskapslagen (prop. 1999/2000:147). Förhållandet mellan naturalisation och integration En klar tendens i är att olika former av integrationspolitiska överväganden har fått ökad betydelse. Exempelvis har nya eller skärpta regler om krav på språkkunskaper, kunskaper om samhället eller ceremonier införts. Acceptansen för dubbelt medborgarskap har också ökat. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Arbete och egen försörjning är centrala delar av integrationspolitiken. Den reform om nyanlända invandrares etablering som trädde i kraft har som huvudsyfte att påskynda nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Målgruppen är huvudsakligen personer som anlänt till inom ramen för flyktingmottagandet. Som en del av etableringsreformen fick kommunerna i uppdrag att erbjuda målgruppen minst samhällsorientering. Medborgarskap har betydelse för integration och det finns därför anledning att undersöka om medborgarskapet kan användas för att främja integrationen. En utgångspunkt i arbetet ska vara att risk för diskriminering på grund av exempelvis härkomst ska undvikas. undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan användas som ett incitament för att främja integrationen, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Medborgarskapslagar i olika länder brukar grovt delas upp i lagar där det är föräldrarnas medborgarskap som är avgörande för barnets medborgarskap (härstamningsprincipen) och lagar där det i stället är födelselandet som är avgörande (territorialprincipen). finns dock knappast något land som uteslutande tillämpar den ena eller den andra principen. I äldre svensk rätt tillämpades emellertid en extrem form av territorialprincipen. Den som flyttade till blev svensk medborgare, medan den som flyttade från förlorade sitt svenska medborgarskap. fram till har däremot härstamningsprincipen dominerat i svensk medborgarskapslagstiftning. I länder där härstamningsprincipen är förhärskande är kulturell och språklig gemenskap generellt viktig och anses ofta utgöra själva grunden för staten. Situationen är dock mångtydig eftersom härstamnings- principen innebär att naturaliserade medborgare överför sitt medborgarskap till sina barn på samma sätt som infödda medborgare. medborgarskapslag innebar att territorialprincipen ökade något i betydelse i , bl.a. genom att ett statslöst barn fött i fick rätt till svenskt medborgarskap genom anmälan som kan göras efter födelsen och innan barnet fyllt . belysa hur ett land som med stor mångfald och rörlighet påverkas av att härstamningsprincipen är huvudregel. Utredaren ska beakta bestämmelserna i några andra demokratiska länder som präglas av stor mångfald och rörlighet, särskilt EU:s övriga medlemsländer. Medborgarskapslagen trädde i kraft . har en del frågor aktualiserats som kräver närmare analys. gäller olika tidsgränser för hemvist i landet som villkor för medborgarskap för olika kategorier sökande. Det normala är att hemvist krävs. För flyktingar och statslösa räcker det dock med och för nordiska medborgare är hemvist tillräckligt. Enligt praxis finns det dessutom möjlighet för den som är gift med en svensk medborgare att få medborgarskap , om äktenskapet varat . Även i övrigt ger lagen utrymme för individuell dispens från kravet på viss hemvisttid, om det finns särskilda skäl. bedöma om nuvarande tidsgränser är ändamålsenliga eller om det finns anledning att tillämpa andra tidsgränser, t.ex. ett mer enhetligt system, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska i sina bedömningar och förslag särskilt beakta internationella åtaganden. Medborgarskap för barn och unga Genom lag om svenskt medborgarskap förbättrades möjligheterna att bli svenska medborgare för utländska föräldrars barn som växer upp i . Särskilt underlättades det för barn som föds eller kommer hit som statslösa att få medborgarskap. förutsätts dock att vårdnadshavarna gör en anmälan. Även när det gäller barn som föds utomlands med en svensk far utökades möjligheterna att ge barnet svenskt medborgarskap genom ett anmälningsförfarande. Det finns anledning att ta reda på effekterna av dessa regler och bedöma om ytterligare förbättringar bör göras, särskilt mot bakgrund av principen om att statslöshet bör undvikas. antog 2009 en rekommendation om barns medborgarskap (CM/Rec(2009)13), bl.a. med syfte att motverka statslöshet. ECRI (European Commission against Racism and Intolerance), ett av övervakningsorgan, rekommenderade i sin tredje rapport om (CRI(2005)26) att utreder varför så få av vårdnadshavarna till de barn som uppfyller villkoren för medborgarskap genom anmälningsförfarande utnyttjar denna möjlighet. utreda varför så få av vårdnadshavarna till de barn som uppfyller villkoren för medborgarskap genom anmälningsförfarande ut- nyttjar denna möjlighet och föreslå de ändringar i regelverket som bedöms lämpliga, t.ex. genom att barnen automatiskt beviljas medborgarskap, med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (SÖ 1990:20), FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) och arbete inom området, bedöma om rätten till medborgarskap för barn och unga även i övrigt bör stärkas, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Innan den gällande lagen trädde i kraft tillämpade principen om att undvika dubbelt medborgarskap. En fråga som tagits upp i olika sammanhang, bl.a. i en skrivelse från Föreningen i Världen, gäller möjligheten att återfå svenskt medborgarskap för tidigare svenska medborgare bosatta utomlands som förlorat sitt medborgarskap enligt den tidigare gällande medborgarskapslagen (1950:382) när de blev medborgare i ett annat land. Enligt en övergångsbestämmelse till den gällande lagen fanns det en möjlighet att återfå svenskt medborgarskap efter lagens ikraftträdande. Det har ifrågasatts om inte övergångstiden var för kort och om informationen om möjligheten var tillräcklig. utarbeta författningsförslag som gör det möjligt för tidigare svenska medborgare som förlorat sitt medborgarskap enligt den tidigare medborgarskapslagen (1950:382) när de blev medborgare i ett annat land att återfå det svenska medborgarskapet, och bedöma om en sådan ordning bör införas permanent eller som en tidsbegränsad möjlighet. Utredaren ska i sina bedömningar och förslag beakta förhållandet till andra regler i medborgarskapslagen, bl.a. de regler som möjliggör återvinning av svenskt medborgarskap. Övriga erfarenheter av medborgarskapslag analysera erfarenheterna i övrigt av medborgarskapslag, och utarbeta nödvändiga författningsförslag eller andra förslag med anledning av analysen. Uppdragets genomförande och redovisning Utredaren ska inhämta relevant information om förhållandena i andra länder som är jämförbara med , särskilt EU:s övriga medlemsländer och länder som präglas av stor mångfald och rörlighet. Utredaren ska under arbetet rådgöra med . Utredaren ska också i den utsträckning det är lämpligt rådgöra med andra berörda myndigheter och med Kommuner och Landsting. Berörda ideella organisationer bör på lämpligt sätt få tillfälle att lämna synpunkter. Utredaren ska redovisa hur jämställdhetsperspektivet har beaktats i de förslag som lämnas. Utredaren ska också redovisa vilka kon- sekvenser förslagen får för barn och ungdomar. Utredaren ska vidare redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Uppdraget ska redovisas . Hur ser du på svenskt medborgarskap? Syftet med denna undersökning är att ta reda på hur människor som bor i ser på svenskt medborgarskap. Svaren ska användas i en utredning som regeringen har beslutat om (Utredningen om vissa medborgarskapsfr ågor). Utredningen hand lar bland annat om det svenska medborgarskap ets betydelse och om ceremonie r för nya medborgare. Ett annat av utredningens mål är att undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan använd as för att främja integrationen. Undersökningen genomförs av , , på u ppdrag av Utredningen om v issa medborgarskapsfrågor. Dina svar är viktiga Du är en av de 4 800 personer som har dragits med hjälp av statis tiska metoder för att delta i und ersökningen. Dina svar är betydelsefulla – de bi drar till kunskapen om hur människor som bor i ser på svenskt medborgarskap. Det är frivilligt att delta i undersökningen, men för att få en rättvisande bild är din medverkan viktig. Dina svar kan inte ersättas med någon annans. Vi ber dig svara på frågorna och skicka tillbaka enkäten i det portofria svarskuvertet . Tack på förhand för din medverkan! Med vänliga häls ningar Kontakta os s gärna Insamling av enkä ten: Telefon: E-post: Postadress: 701 89 Undersökningens syfte eller hjälp med frågorna: Dina svar är skyddade Dina uppgifter skyddas enligt 24 kap. 8 § o entlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt personuppgiftslagen (1998:204). Personerna som arbetar med Numret högst upp på enkäten är bl.a. till för att SCB under insamlingen ska kunna se vilka som har svarat. Dina enkätsvar kommer att kompletteras med registeruppgifter. Från SCB:s register hämtas uppgifter om kön, ålder, födelseland (i grupper), medborgarskap (i grupper) och kommun. Efter avslutad bearbetning hos SCB avlägsnas alla identitetsuppgifter innan materialet överlämnas i form av tabeller till Utredningen om vissa medborgarskapsfrågor för fortsatt bearbetning. Resultaten från undersökningen kommer att redovisas i utredningens betänkande (rapport) som kommer . Enkäten kommer att läsas maskinellt. När du besvarar enkäten ber vi dig därför tänka på att: Använda kulspetspenna med svart eller blå färg, inte röd. Använd inte blyertspenna! Skriva tydliga siffror: Om du vill ändra ditt svar, täck hela rutan: Om du vill skriva mer text än vad som får plats på de anvisade raderna/boxarna eller om du vill förklara/förtydliga något: -skriv inte mellan eller i närheten av svarsrutorna -skriv i stället på eventuell kommentarsida 1.Är du man eller kvinna? 2.Vilket år är du född? 3.Hur viktigt eller oviktigt är det för dig att vara/bli svensk medborgare? 4.Oavsett vad du svarat på fråga 3: Ett antal rättigheter är knutna till det svenska medborgarskapet. Hur viktiga är följande rättigheter för dig? Få rösta i riksdagsval? b.Möjlighet att få anställningar och uppdrag som kräver svenskt medborgarskap (t.ex. polis, domare, riksdagsledamot)? Kunna få svenskt pass? Rättigheter som medborgare i EU-land? Alltid ha rätt att bo i ? f.Rätt till skydd och hjälp från när du är Fyll i vad i rutan nedan. 5.Hur viktigt är ett svenskt medborgarskap för att du ska känna a. att du har en svensk identitet? b. att du är delaktig i det som händer i c. gemenskap med andra i ? d. något annat? Fyll i vad i rutan nedan. 6.Om det finns någonting som skulle göra att svenskt medborgarskap fick en större betydelse för dig får du gärna skriva det här. 7.Har du något ytterligare som du vill framföra är du välkommen att skriva det här. SCB-Tryck, 2012.05 MILJÖMÄRKT Trycksak 341590 Tack för att du svarade på enkäten! anordnar ungefär hälften av kommuner medborgarskaps- ceremonier. Utredningens förslag innebär att alla kommuner ska anordna sådana ceremonier. Förslaget innebär vidare att det anges vissa ramar för dessa ceremonier, men kommunerna får stor frihet att själva bestämma ceremoniernas innehåll och att anpassa dem efter sina skiftande förutsättningar och förhållanden. Utredningen har dock förstått att många kommuner, främst kommuner som inte själva har anordnat medborgarskapsceremonier, har ett intresse av att få information om hur olika frågor kan hanteras eller har hanterats i andra kommuner. Det gäller såväl ceremoniernas innehåll som andra praktiska frågor. Denna bilaga innehåller därför viss sådan information. Därutöver har utredningen föreslagit att länsstyrelserna ska ges i uppdrag att verka för att kommunerna får information om hur ceremonier genomförs i andra kommuner och att det i detta uppdrag ska ingå att utarbeta ett mer utförligt informationsmaterial, med exempel på lämpliga sätt att genomföra medborgarskapsceremonier.