sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — Känslor får finnas, men det viktigaste är att man som grabb ska visa stake genom att ge och ta stryk och man ska undvika att vara en fitta, vilket symboliserar någon som är feg och svag. Denna maskulinitet, eller snarare dessa maskulini- teter, skapas och återskapas i olika huligannarrativ och praktiker i gammelmedia, i nymedia, i intervjuerna och i populärkulturen. En maskulinitet där banden mellan män är det centrala och där grupp- tänket kring vem mannen är är grunden för hypermaskulinitetens tre koder: tävlan, känslomässig distans och sexuell positionering av kvinnan (2008). Det som handlar om känslornas plats i huligankulturen handlar dock inte enbart om känslomässig distans utan i många fall vittnar berättelserna om att det är en scen där männen har möjlighet att både visa egna känslor och ta emot känslor från andra inom gruppen. Det handlar också mycket om tillit, förtroende och sårbarhet i den sociala interaktionen. Firmakillarnas självbild är att våldet är mycket viktigt för att bekräfta både den egna identiteten och gruppidentiteten – våldet gör både individen och gruppen stark och våldet gör att samman- hållningen och gemenskapen fördjupas. Missbrukas våldet, i huli- gankontexten, till exempel genom att man ger sig på kvinnor eller vanliga supportrar så får våldet motsatt effekt – man betraktas som feg och omanlig och riskerar att utestängas från gruppen enligt firmakillarna själva (Radmann 2012). Idrottsskulturens uttryckssätt såsom det manifesteras genom fysiskt och symboliskt våld har varit och kommer nog alltid att vara i samhällets fokus vad gäller vad som ska tillåtas och var gränserna för det tillåtna ska gå. & Radmann, A. (1998). Från Gentleman till huligan? Svensk fotbollskultur förr och . Knowing the score. (2000) Med hatet som drivkraft. (2002) United . (1997) högt & lågt. Smak och stil i ungdomskulturen. (1996) Maskuliniteter. Crabbe, T. (2003) The Public Gets What the Public Wants: Football Fans, Truth Claims and Mediated Realities, for the Sociology of Sport 38 (4):41325. (2004) Consuming Sport: Fans, Sport and Culture. Deogan, T. (2009). : Bra Böcker. Deogan, T (2011) Män av Våld. Om svenska huliganer. : Bra Böcker. (2012) Mindre våld för pengarna, SOU 2012:23. Faludi, S. (2000) Ställd – sveket mot mannen. Frosdick, S., Marsh, P. E., & , . (2005). Cullompton, UK: . Giulianotti, R. (1999) Football. A Sociology of the Global Game. Giulianotti, R. and , G. (2002) Avenues of Contesta- tion. Football Hooligans Running and Ruling , Social Anthropology 10 (2): 211:38. (1970) När människor möts. : Aldus/. (1971) Stigma: den avvikandes roll och identitet. : Raben & . , , and (2010) Va för jävla pack e ni? : Berättelsen om fotbollsklackar. Hearn, J. (2012) The sociological significance of domestic violence: Tensions, paradoxes and implications. I Current Sociology, 20120913, The Report of the Independent Panel. (2008) Den ensamma fallosen. Mediala bilder, porno- grafi och kön. (2005) En av grabbarna. En berättelse inifrån brödra- skapet Firman . , I. och Wadeskog, A. (2011). Individer och förlopp. (2002) AIK:s firma inifrån – I mörkrets hjärta i Offside, nr 4 , Mendel-Enk, S. (2004) Med uppenbar känsla för stil. Ett reportage om manlighet. Pennant, C. (2006) True stories of football´s hardest men. (2012) Ritualisering och sårbarhet – ansikte mot ansikte med perspektiv på social information. Poulton, E. (2007) Fantasy football hooliganism` in popular media, in Media, Culture and Society, 2007 29:151. Radmann, A. (2012) The New Media and Hooliganism. Con- structing Media Identities, 171188 i We love to hate each other: mediated football fan culture, T. Roksvold & R. Krøvel : Nordicom. Radmann, A. (2012) Idrottsvåldets karaktär, 235305 i Mindre våld för pengarna, SOU 2012:23. Radmann, A. (2012) Att äga en (huligan) berättelse. Mediers kon- struktion av fotbollsvåld, 97-120 3 (2012). Redhead, S. (1993) The Passions and the Fashion: Football Fandom in New Europe, Aldershot: Avebury. Riksidrottsförbunder, RF. (2005) Rapporten och ord- ningsförhållanden i svensk fotboll 2004. Spaaij, R. (2006) Understanding Football Hooliganism: a Comparison of Six Western European Football Clubs. Stott, C. & Pearson, G. (2007). Football hooliganism: Policing and the war on the English disease. : Pennant Books. (Ed.). (1997). Våldet - och glädjen! : En debattbok om huliganer och glada supportrar. : idrotts- böcker. & Strachal, G. (2011) Källa: internet. Att bedöma informa- tion utifrån källkritiska principer. Tsoukala, A. (2009) Football Hooliganism in Europe. Security and Civil Liberties in the Balance. Bilaga 1: Enkäten Aage Radmann, , 2.Supporterklubb/Supporterklubbar/Antal medlemmar? 3.Finns det någon firma i er klubb? 4.Vad heter firman? 5.Hur många medlemmar har er firma, ungefärlig? 6.Finns det några kvinnor med i er firma? 7.Finns det olika firmagenerationer, som till exempel en baby- firma? 8.Har firman en egen hemsida? 9.Vad heter hemsidan? 10.Upplever du att firman påverkar idrottsklubbens verksam- het – i så fall hur? 11.Upplever du att firman gör något positivt för supporter- kulturen eller klubben – i så fall vad? 12.Upplever du att intresset för att gå med i en firma ökar? 13.Vad tycker du är viktigast vad gäller frågorna kring idrotts- våldet? 14.Annat – skriv fritt om du har kommit på något som inte ryms i frågorna ovan. Tack för din medverkan. Kartläggning av våld, hot och trakasserier I denna bilaga redovisas mera i detalj den kartläggning av våld, hot och trakasserier inom fotbollen och ishockeyn som genomförts av Stiftelsen . Redovisningen presenteras i form av ett bildmaterial. Efter bilderna finns en Referenslista för det material som använts under arbetets gång. Analysen i form av text återfinns i kapitel 14 Kartläggning av våld, hot och trakasserier. Förekomst av våld, hot och trakasserier Förekomst av våld, hot och trakasserier Kartlägga förekomsten av våld, hot och trakasserier inom idrotten –Enkätundersökning med cirka 1 000 personer och djupintervjuer med cirka 20 personer Förslag till åtgärder för att motverka våld, hot och trakasserier inom idrotten Förekomst av våld, hot och trakasserier Förekomst av våld, hot och trakasserier Urvalet omfattar 18 föreningar i de två högsta divisionerna inom fotbollen och ishockeyn i Kategorisering i tre nivåer utifrån omsättning och publiksnitt. Därefter slumpmässigt urval av åtta större, sju mellanstora och tre mindre föreningar Allsvenskan, 10 st. Superettan, 2 st. Elitserien, 5 st. Allsvenskan, 1 st. Förekomst av våld, hot och trakasserier Tillvägagångssätt (fortsättning) –VD/Klubbdirektör/Sportchef –Säkerhetschef/Evenemangsansvarig –Övrig kanslipersonal och anställda –Tränare/Lagledare/Läkare m.fl. kring laget –Ordningsvakter/Publikvärdar Förekomst av våld, hot och trakasserier Tillvägagångssätt (fortsättning) Enkätundersökningen omfattar ett urval av ca 1 300 personer i de aktuella föreningarna svarsfrekvens (motsvarar 713 personer) Högsta svarsfrekvensen bland VD/Klubbdirektör/Sportchef (), Säkerhetschefer/Evenemangsansvariga () och Övrig kanslipersonal och anställda () Lägst svarsfrekvens bland Spelare () och Ordningsvakter/Publikvärdar () Förekomst av våld, hot och trakasserier Tillvägagångssätt (fortsättning) –Säkerhetschefer/Evenemangsansvariga –Ordningsvakter/Publikvärdar Förekomst av våld, hot och trakasserier Slag, sparkar eller annan typ av fysiskt våld mot person eller egendom Konkret uttalat hot, till exempel SMS-meddelande om att person eller egendom ska skadas Avser obehagliga telefonsamtal, tecken på kartläggning eller att oönskade varor beställs i den drabbades namn I den fortsatta framställningen används begreppet händelser för att beskriva de fall av våld, hot och trakasserier som rapporteras och begreppet gärningspersoner om de som står för dessa händelser Förekomst av våld, hot och trakasserier av de tillfrågade rapporterar att de har utsatts för våld, hot eller trakasserier med anledning av sitt arbete/engagemang inom fotbollen eller ishockeyn i Inga skillnader i utsatthet mellan fotboll och ishockey VD/Klubbdirektör/Sportchef (), Domare () och Ordningsvakter/Publikvärdar () är särskilt utsatta Vanligast med hot (). Däremot ovanligare med trakasserier () och fysiskt våld () Även om många händelser uppstår i stundens frustration innehåller de inte sällan () inslag av försök till påverkan, t.ex. skrämma till passivitet eller konkret åtgärd Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – enkätundersökning (fortsättning) En mindre del () av händelserna bedöms ha kopplingar till organiserad brottslighet/gängbrottslighet Vid drygt hälften () av händelserna utgjordes gärningspersonerna av anhängare till det egna laget Mindre än hälften () av händelserna har inte rapporterats till närmaste chef eller till arbetsgivare/förening/förbund Den främsta orsaken () till att händelserna inte rapporterats är rädsla för repressalier från gärningspersonerna De flesta () som rapporterade upplever att de fick hjälp och stöd Endast en mindre del () av händelserna har polisanmälts Förekomst av våld, hot och trakasserier Olika yrkesgruppers utsatthet för våld, hot och trakasserier Olika yrkesgruppers utsatthet för våld, hot och trakasserier (fortsättning) 1Lindgren (2010), 2Brå (2005:18), 3SÄPO (2009) Förekomst av våld, hot och trakasserier De som uppger att de har utsatts för brott beskriver att det främst handlar om hot och trakasserier. En vanlig uppfattning är att detta är en del av elitfotbollen/elitishockeyn och något man måste lära sig att hantera. Kunskaper om andras utsatthet? I stort sett samtliga känner till andra inom idrotten som blivit utsatta för våld, hot och trakasserier. Ofta handlar det om förtäckta hot, men även direkta hot mot person eller familj förekommer. En vanlig uppfattning är att det finns de som väljer att inte anmäla utan hoppas att det ska gå över. Många menar att om deras egen familj skulle hotas skulle de sluta arbeta inom idrotten med omedelbar verkan. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Vilka är dina tankar kring frågan om idrottsrelaterat våld? De intervjuade anser att det inte borde förekomma våld, hot och trakasserier inom elitfotbollen och elitishockeyn. anser vissa att det är så mycket känslor inblandade att det inte är konstigt att det förekommer. Något som återkommer är frågan om vem som ska ta striden med de destruktiva krafterna. Flera pekar även på det problematiska med att det förekommer personer inom föreningarna som själva har en bakgrund som huligan; att det sänder fel signaler. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Kopplingar till organiserad/gängbrottslighet? Flera intervjuade uppger att det förekommer kopplingar till organiserad brottslighet både i form av enskilda individer och i mer organiserad form. Det finns exempel på destruktiva krafter som vill ta över föreningar. Uppbyggnaden med demokratiska föreningar gör att de är känsliga för påverkan. Exempelvis går årsmötesbeslut m.m. att påverka med hjälp av det våldskapital som dessa individer och grupper besitter. Vissa menar även att det finns föreningar där de destruktiva krafterna återfinns på viktiga positioner. Vissa menar att 51%-regeln inte kommer tillåtas försvinna eftersom de destruktiva krafterna då kommer att förlora makten de skaffat sig i respektive förening. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Hur ser stödet från arbetsgivare respektive förening ut? De intervjuade anser att arbetsgivarna och föreningarna tar frågor om våld, hot och trakasserier på allvar och menar att det finns handlingsplaner eller liknande. Däremot hanteras frågorna på olika sätt i föreningarna. Antingen genom dialog med supporter- grupperingar eller genom att händelserna polisanmäls. En genomgående kommentar är att det saknas riktlinjer från centralt håll inom fotbollen. Vad tror du om resultaten från enkäten? Beroende på vilken kategori de intervjuade tillhör har de olika syn på resultaten. De flesta tror att domare är de som är mest utsatta. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Tror du att de som svarat har varit ärliga? De intervjuade tror att de som svarat på enkäten har svarat ärligt. Dock menar vissa att det sannolikt finns personer i Stockholms- klubbarna som inte svarat ärligt; anledningen sägs vara att problemen i viss mån negligeras. Vissa lyfter fram att det finns funktionärer som har kopplingar på båda sidor, detta gör det svårt att veta vem de kan lita på. Andra synpunkter handlar om att merparten av supportrarna är emot att de destruktiva krafterna får mer makt men ingen vågar säga ifrån. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Övrigt (fortsättning) De intervjuade menar att det är en oroväckande utveckling inom framför allt elitfotbollen i . Åsikter som att fotbollen har gått för långt och i viss mån abdikerat och att många inom fotbollen är uppgivna förekommer. Bland annat genom att människor från vad som kallas de destruktiva krafterna har tagit sig in i föreningarna och skaffat sig makt. Kommentarerna handlar bland annat om att det är en organiserad verksamhet som har sin egen agenda och utnyttjar det demokratiska systemet samt ser till att få sina egna personer invalda i styrelser m.m. Förekommer även kommentarer om att våld, hot och trakasserier inom ungdomsidrotten måste belysas ytterligare. Särskilt avseende möjligheten att kunna rekrytera domare framöver. Förekomst av våld, hot och trakasserier Resultat – nyckelpersonsintervjuer (fortsättning) Vad tror du man kan göra för att komma åt problemen? De intervjuade efterfrågar bland annat hårdare tag, mer dialog, att spelare/ledare/media m.fl. själva måste tänka på hur de uttrycker sig samt att de högsta ledningarna i föreningarna och förbunden måste prioritera frågor om våld, hot och trakasserier. Med hårdare tag menas bland annat längre tillträdesförbud och längre fängelsestraff. Dialog handlar om en utökad och förbättrad dialog med olika supportergrupperingar, även de destruktiva krafterna. Tränare, spelare och andra inom föreningarna måste ta ett eget ansvar för vad de säger och vad de skriver (sociala medier etc.). Även media borde tänka mer på hur de rapporterar, t.ex. inte underblåsa hat mot domare och spelare. De goda krafterna måste orka stå upp bättre men för att de ska orka måste de ges ett bättre stöd. Förekomst av våld, hot och trakasserier Jämfört med andra yrkeskategorier är det förhållandevis många verksamma inom fotboll och ishockey som utsatts för våld, hot och trakasserier Stora skillnader mellan olika grupper. Mest utsatta är VD, klubbdirektörer och sportchefer. Men även domare samt ordningsvakter och publikvärdar är mer utsatta än andra grupper Inga skillnader mellan fotboll och ishockey Ovanligt med våld, men det förekommer Endast en liten del av händelserna har polisanmälts Även om många händelser uppstår i stundens frustration innehåller de inte sällan inslag av försök till påverkan Förekomst av våld, hot och trakasserier Slutsatser (fortsättning) En mindre del av händelserna bedöms ha kopplingar till organiserad brottslighet/gängbrottslighet Normalisering; många har uppfattningen att hot och trakasserier ingår i jobbet Nästan samtliga känner till andra inom idrotten som blivit utsatta för våld, hot och trakasserier Många uppger att man inom fotbollen varit alldeles för passiv; att det saknats vilja och kompetens och att det inom fotbollen finns en uppgivenhet när det gäller idrottsrelaterat våld Flera personer pekar på att det finns exempel på att destruktiva krafter har kapat föreningar Förekomst av våld, hot och trakasserier Slutsatser (fortsättning) Vissa pekar på att det är problematiskt att vissa funktionärer har en fot på varje sida; man vet inte vem man kan lita på Vissa menar att polisen begår ständiga övertramp och har en för aggressiv approach. Andra menar att polisen gör ett bra jobb, ytterligare andra att polisen måste bli mer offensiva. Väldig inkonsekvens i svaren Förekomst av våld, hot och trakasserier -högsta ledningen/styrelsen inom fotboll och ishockey måste klara ut vad som gäller och sedan genomföra det som behövs -föreningarna måste själv ta initiativ till förändring -anpassad organisation med tydlig ansvarsfördelning där frågor som rör roller, mandat och befogenheter är utklarade, inklusive budgetfrågor -kompetenshöjande åtgärder; certifiering av säkerhetsarbetet och utbildning av nyckelpersoner Förekomst av våld, hot och trakasserier Förslag till åtgärder4 (fortsättning) Förbättrad dialog med samtliga supportergrupper -kontinuerlig samverkan med supporterföreningar, bl.a. i form av norm- och konsekvensdiskussioner -skapat större delaktighet Förbättrad samverkan med polis och åklagare -utarbetande av ny strategi utifrån betänkanden av Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang Förekomst av våld, hot och trakasserier Förslag till åtgärder4 (fortsättning) Förbättrad samverkan mellan klubbar -utvecklade samverkansmöten, med kravställning -Utifrån förslag i betänkanden av Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang 4 Observera att dessa förslag inte är tillämpliga i de fall där så kallade destruktiva krafter redan har tagit över en förening. Då krävs helt andra åtgärder. Förekomst av våld, hot och trakasserier (2010). Brå (2005). Otillåten påverkan riktad mot myndighetspersoner. Från trakasserier, hot och våld till amorös infiltration. (2008). En undersökning vid akutklinik. Estrada, F. & , A. (2004). Exposure to threatening and violent behaviour among single mothers – the significance of lifestyle, neighbourhood and welfare situation. 24, nr. Flyghed, J. & , S-Å. (1993). Vräkt i laga ordning. Häll, L. (2004). Offer för våld och egendomsbrott 197–2002. (2003). Den flygande maran. En studie om åtta narkotika- brukande kvinnor i . (2010). Förekomst av våld, hot och trakasserier mot personal. Löfvenberg, S. & , P. (1999). Hemlösas utsatthet för brott. En pilotstudie på 25 hemlösa personer i . & , H. (1999). Resultat från en levnadsnivåundersökning. (2000). Förekomst i olika arbetsmiljöer. , E (red) i Hot och våld i vård och omsorg. Fakta forskning och före- byggande arbete. (2009). Otillåten påverkan mot medier. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Mera glädje för pengarna. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Mera glädje för pengarna.