sou · H1B381 · 2013-12-16 00:00:00 — Kommittén kopplar samman sitt uppdrag med att diktaturerna brer ut sig runt om i . Den framhåller dock att det inte är diktatursträvandena i 10Oredsson, (2001) Svensk rädsla, s. 197–198 och 352. 11SOU 1935:8 Betänkande med förslag angående statsfientlig verksamhet, s. 30. Kommitténs arbete finns redogjort för i Lööw, (1990) Hakkorset och Wasakärven. En studie av nationalsocialismen i 1924-1950. Avhandling från i nr 2, s. 367-390. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé sig som ger den demokratiska staten anledning att överväga åtgärder. I den mån de diktatursträvande partierna lojalt betjäna sig av demokratins eget vapen, övertygelsen, för att i de av statsordningen föreskrivna formerna föra fram sin sak, ha demokratins anhängare endast att med samma vapen bekämpa dem och särskilt att med resultatet av sina gärningar försöka inverka på samhällsmedlemmarnas omdöme.12 Den menar att en livsduglig demokrati ska klara av att ta den kampen. Det är först när de diktatursträvande partierna vill använda medel och metoder som strider mot stats- och rättsordningen och de idéer den vilar på, som det kan bli tal om rättsliga ingripanden.13 Vad som framför allt åsyftas är då användandet av våld, och kommittén konstaterar att sådan verksamhet förekommer hos såväl kommunister som nationalsocialister i – även om de senare i sina stadgar har inskrivet att de ska införa diktatur med parlamentariska medel och inte våld.14 Kommittén föreslår införande av partiförbud i , men det blir inte regeringens politik. 3.2Historisk utveckling med perspektiv från vänster upplöses den Kommunistiska internationalen, Komintern. I blir härmed övriga partier i Riksdag lite mer villiga till att samarbeta med SKP. Det faktum att Röda armé bidragit till fall gör sitt till. Mångas inställning till kommunister blir lite mildare. Ytterligare en bidragande orsak är det inrikespolitiska läget. Under kriget bildar partier en samlingsregering där SKP inte får vara med. Väljare som vill visa politiskt missnöje med regeringen, lägger sin röst på SKP som därmed växer i parlamentarisk styrka. Både i valet och 1946 får partiet , för att därefter falla tillbaka och etablera sig på en nivå mellan ungefär 3,5 och 6 procent15. När kommunisterna genom den så kallade Pragkuppen tar över makten i förändras läget igen. Företrädare för ser händelserna i som en förebild för vad som skulle kunna 12SOU 1935:8 Betänkande med förslag angående statsfientlig verksamhet, s. 13Jfr hur Utredningen om förebyggande av våldsbejakande extremism resonerar i kapitel 2 av detta betänkande. 14SOU 1935:8 Betänkande med förslag angående statsfientlig verksamhet, s. 69. 15Statistiska Centralbyrån, historisk valstatistik. /Pages/TableAndChart_32065.aspx (besökt ). Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé ske även i . I en riksdagsdebatt med statsministern vill SKPs partiledare inte hålla med om att demokratin som styrelseskick har ett värde i sig. Partiet hamnar åter i kylan. förändras SKP och frigör de sig alltmer från . De döper om sig till kommunisterna () och banar in på vägen att bli ett parti som förordar demokrati och reformism före revolution. Sista steget i denna förändring tas när partiet ändrar sitt namn till enbart (V) . 3.2.1Vänstervåld i världen och terrorism på svensk mark Perioden kring slutet av 1960- och förknippas med en våldsam våg av aktivism från vänsterextremistiska grupper världen över. Antiimperialism och protester mot är starka drivkrafter, inte bara för ett brett poliskt engagemang på vänsterkanten utan även för ett antal sekter med våld och terror på programmet. I finns Röda armé-frak- tionen(RAF)/Baader-Meinhof-ligan som präglas av vänsterintellektuella idéer blandade med drog- och revolutionsromantik. I finns de minst lika våldsamma . I finns The som också framför allt inriktar sig på bombdåd, bland annat mot banker och ambassader. I en annan del av världen genomför Japanska röda armén bland annat flera flygkapningar. The Weatherman, senare Weather Underground, genomför framför allt ett stort antal sprängningar i , ofta riktade mot statliga byggnader och i regel med omfattande materiella skador. drabbas av flera terrordåd , några av dem av grupper med vänsterextrema åsikter. ockuperas den Västtyska ambassaden i . Aktionen utförs av en grupp med anknytning till RAF som kallar sig Kommando . Ockupanterna tar ambassadpersonalen och ambassadören som gisslan, totalt tolv personer. Kravet från kidnapparna är frigivning av 26 fångar ur RAF och fri lejd ut ur landet. vill inte på några villkor att ska ge efter för kraven. När detta meddelas avrättar kidnapparna två personer ur gisslan för att visa att de menar allvar. detonerar en sprängladdning inne på ambassaden. Bomben skadar ockupanterna som försöker fly. En av dem avlider strax efter att han transporterats ut ur landet. De inblandade döms till långa fängelsestraff i . Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé RAF försöker senare hämnas för att svenska myndigheter skickat en döende medlem ut ur landet. De planerar en kidnappning av statsrådet och avser att kräva frigivning av åtta fängslade personer. Operationen går under namnet Operation (är lejon på latin). Polisen avslöjar emellertid planerna och griper de inblandade innan de hunnit agera.16 3.2.2Autonoma grupper dyker upp Den vänsterextremism som under beteckningen autonoma grupper florerar i dagens svenska samhälle har till viss del inspirerats av revolutionärer och våldsromantiker . I har begreppet autonom använts för att beskriva vissa grupper . Ursprunget finner vi hos arbetare vid en bilfabrik i , som valde att agera utanför facket och partierna. Inspirerade av ord: Arbetarrörelsens frigörelse måste vara dess eget verk, ordnade de vilda strejker, blockader och sabotage. gick rörelsen under jorden och splittrades i hundratals små beväpnade grupper över hela . Den för oss mest kända är sannolikt de redan omnämnda , som bland annat kidnappade och mördade premiärminister 1978.17 I växer den autonoma vänstern fram ur husockupationsrörelsen och som en motreaktion på högerextremismens återkomst och framåt (mer om det nedan). Även här hämtas inspiration från utlandet, främst och . Husockupationerna sker inte bara för att protestera mot bostadsbrist bland unga, även om det är ett argument som används för att söka stöd hos allmänheten. De ger också möjligheter för den autonoma rörelsen att visa att de inte tror på det rådande samhällssystemet och att polisen är en fiende.18 Stämningen skruvas upp successivt och breddas det politiska intresset och våldsaktioner kommer och går. är det kravaller i – dödsdag – där den autonoma vänstern, med inslag av tillresta aktivister från framför allt och , 16Båda händelserna beskrivs ingående i Hansén, och , (2006) Kommando : dramat på västtyska ambassaden och Operation . 17Lodenius, (2006) Gatans parlament – om politiska våldsverkare i . : förlag, s. 68 f. 18Lodenius, (2006) Gatans parlament – om politiska våldsverkare i . : förlag, s. 69. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé spelar en framträdande roll. 30-novemberkravallerna sprider sig även till . Det är i samband med dessa kravaller som rörelsen Antifascistisk aktion () växer fram i , inspirerade av en tysk rörelse med samma namn. uppstår som en direkt reaktion på de högerextremister som möter upp för att fira . Rörelsen formaliseras i ett nätverk 1993 för att knyta samman olika militanta, antifascistiska aktionsgrupper. beskriver sig som en frihetlig socialistisk rörelse och anser att både ideologisk debatt och fysiskt våld måste användas i kampen mot fascismen.19 börjar autonoma vänstergrupper ge sig på även andra mål, som porrbutiker och organisationen till inför folkomröstningen om medlemskap i 1994. I samband med i blir det upplopp och våldsam konfrontation mellan autonom vänster och polis. Stora delar av centrala utsätts för omfattande skadegörelse. Gemensamt för dem som ingår i den autonoma vänstern är föreställningen att det svenska statsskicket är förtryckande och saknar legitimitet. Därför är det under vissa omständigheter rätt att begå politiskt motiverade brott i stället för att påverka på demokratisk väg. De autonoma grupperna har, enligt Säkerhetspolisens bedömning, inte utgjort något reellt hot mot det svenska statsskicket i den meningen att de helt kan störta det. De som är beredda att själva begå politiskt motiverade brott har varit för få. Däremot har Säkerhetspolisen bedömt att de autonoma grupperna utgjort ett hot mot delar av det demokratiska statsskickets funktioner, eftersom de utöver att de angriper aktiva högerextremister, hotar och trakasserar tjänstemän och politiskt förtroendevalda. De autonoma grupperna bedömdes i inledningen av vara starkast i , och . Aktivisterna är dock rörliga och reser en hel del för att ge stöd åt aktivister på andra ställen när något inträffar, vilket innebär att aktiviteten till och från ökat även på andra platser i landet. Verksamheten inom de autonoma grupperna har varit mycket beroende av drivkraften till att begå politiskt motiverade brott hos en liten grupp personer. När någon av dessa ledare hamnat i fängelse eller upphört med sitt engagemang av andra skäl, har det ofta inneburit att verksamheten försvagats i en grupp eller på en ort. 19 Antifascistisk aktion (Besökt ). Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé 3.2.3De autonoma gruppernas agenda De autonoma grupperna driver sakfrågor som många människor sympatiserar med. De arbetar mot rasism, nazism, sexism, homofobi och för flyktingars rättigheter, ofta i samverkan med grupper och människor som inte är våldsbejakande men som brinner för just sin sak. Det handlar oftast om ungdomar involverade i olika subkulturer och engagerade i rättvisefrågor. Den vänsterextrema miljön influeras därtill av uttalad antikapitalism och antiimperialism, de är motståndare till och . De säger sig kämpa för ett socialistiskt samhälle byggt på rättvisa och jämlikhet. Därför kan vänsterextremister räkna med stöd för sina kampanjer långt utanför egna led bland människor som egentligen inte sympatiserar med det politiska våldet, men som inte inser att aktionerna ytterst drivs med sådana syften. Den verksamhet som autonoma vänstergrupper ägnar sig åt är oftast laglig. Det handlar om konserter, studiecirklar, föreläsningar, filmkvällar, flygbladsutdelningar och demonstrationer. Men den olagliga verksamheten är därtill en naturlig och självklar del för de aktivister som tycker att lagar och regler inte är legitima. Aktivisterna ser sig i den delen som en motståndsrörelse som är engagerade i att bekämpa ett orättvist och förtryckande samhälle inifrån. I kärngruppen förordas, när tiden är inne, väpnad revolution och kända vänsterterrorister uppfattas som historiska hjältar och förebilder. De vanligaste måltavlorna för autonoma vänsteraktivister har varit företrädare för , nazister och andra partier och grupper på den högerextrema kanten. Enligt har framför allt SD-politiker stått i de autonoma aktivisternas fokus. Aktivisterna inom den autonoma vänstern ägnar sig åt systematisk kartläggning av dem som de uppfattar som sina politiska motståndare. Deras våldsaktioner är dessutom ofta mer förberedda och planerade än de som utförs av högerextremister.20 Andra händelser , då personer med koppling till den autonoma miljön varit inblandade, har antirasistiska motiv och riktas mot myndighetspersoner. Det gäller till exempel när en domare i Migrationsdomstolen i hotades och fick sitt hem vandaliserat 2007.21 Handläggare på har vid ett flertal 20I radio P1 programmet Gräns , beskriver en tidigare AFA-aktivist hur systematiskt våldet planeras inom den autonoma vänstern. Återges i , (2007) Extremister. Människorna bakom attentaten. : Pocketförlaget, 102 f. 21Dagens nyheter /nyheter//domare-som-utvisat-irakier- attackerades Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé tillfällen hotats på grund av beslut i olika avvisningsärenden.22 Under valrörelsen genomförde den autonoma miljön en omfattande kampanj under namnet Osynliga partiet. Kampanjen innehöll både fredliga aktiviteter, som utdelning av saft och bullar vid Arbetsförmedlingen, och brottslig verksamhet. Bland annat vandaliseras partilokaler för framför allt och Kristdemokraterna.23 I misshandlades två personer som var medlemmar i en grupp som kallar sig Liberala partiet 2007. tog på sig skulden för misshandeln och meddelade att fler medlemmar i partiet skulle misshandlas om man inte la ner sin verksamhet. Inom den autonoma miljön brukar även nämnas grupperingar med aktivism kring enskilda frågor som miljö och djurrätt.24 Kopplingen till vänstergrupper är dock inte självklar, utan de är i huvudsak egna avgränsade aktivistmiljöer.25 Alla personer som engagerar sig i djurrättsfrågor är – som vi tidigare påpekat gäller samtliga här nämnda miljöer – inte våldsbejakande extremister. Men en del av dem är det. I finns sådana aktivister bland annat i en grupp som kallar sig Djurens befrielsefront.26 De djurrättsaktivister som stödjer eller utövar olagliga metoder gör det med motiveringen att demokratiska medel inte ger de resultat de önskar. De anser att förtrycket av djur kan jämställas med förtyck mot människor och att deras djurrättsmoral står över de lagar som finns. De olagliga metoder som djurrättsaktivisterna använder är framför allt vandalisering, sabotage, hot och fritagning av djur som lever i fångenskap. Syftet är att stoppa näringsverksamhet som omfattar djurhållning eller som handlar med produkter som innehåller material från djur. Måltavlor för djurrättsaktivisternas attacker är läkemedelsföretag, universitet och andra som använder djurförsök i sin forskning. I det sammanhanget har även mordhot förekommit. Ett stort läkemedelsföretag har påverkats så negativt av djurrättsaktivisters 22Svenska , /nyheter/inrikes/hot-mot-migrationsverket_263901.svd 23Se /nyheter/inrikes/osynliga-partiet-jagas- av-sapo-efter-attentat_312152.svd och /nyheter/inrikes/kd-nytt- mal-for-osynliga-partiet_315900.svd 24Se Våldsam politisk extremism. Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Säkerhetspolisen och , Rapport 2009:15, s. 42 ff. 25Uppgifter från Säkerhetspolisen. 26Djurens befrielsefronts hemsida (besökt ) Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé attacker, att de numera tar med riskerna för sådana i beräkningen av olika investeringsbeslut. Även charkuteributiker, osthandlare, gatukök, hamburgerrestauranger och minkfarmer är måltavlor för de våldsbejakande djurrättsaktivisterna. I flera städer har butiker som säljer pälsar utsatts för attacker från våldsbejakande djurrättsaktivister, som fönsterkrossning, klotter och igenlimmade lås. Det har också förekommit att butiksägarna fått sina hem vandaliserade och att hotbrev skickats till dem eller deras anhöriga. Sabotage och hot har kombinerats med att djurrättsaktivisterna sökt upp butiksinnehavarna och uppmanat dem att skriva på kontrakt där de förbinder sig att sluta sälja pälsprodukter. De som till slut känt sig tvingade att skriva på för att de helt enkelt inte längre klarat av att ta kostnaderna för sabotagen, har kunnat konstatera att brotten mot dem upphört.27 3.3Historisk utveckling med perspektiv från höger Den svenska extremhögern har i stort sett misslyckats med att bli en samlad politisk kraft, utan miljön har präglats av interna konflikter och splittring. är dock de svenska nazisterna samlade i ett enda parti.28 Utvecklingen i och utbrott leder med tiden emellertid till en reaktion mot nazismen även i . slut innebär för en kraftig tillbakagång för den svenska extremhögern. läggs (), den från krigsåren sista existerande nationalsocialistiska organisationen, ner. Organisationen kallas ofta Lindholmrörelsen efter sin ledare och bestod vid nedläggningen av en handfull personer. bildas ett nytt parti, som senare får namnet (). Ledaren hämtar inspiration från framför allt Lindholmrörelsen, men han lyckas aldrig att mobilisera ens en bråkdel av de som valt nazismen . 27För en detaljerad beskrivning av brottslighet utförd av djurrättsaktivister se , , , och , Tom (2013) Militanta djurrättsaktivister, i Nordisk kriminalkrönika 2013, s. 127–132. Där beskriver ansvariga poliser om omfattande brottslighet som djurrättsaktivister utförde i åren 2009–2011; Protesterna mot pälshandlare i har också behandlats i Kaliber , se Maffiametoder tycker jag det är sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1316&artikel=4193485. 28Lööw, (2004) Nazismen i –1979 och (2000) Nazismen i – 1999. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé utsätts partiet dessutom för en tryckeribojkott som försvårar propagandaarbetet. Ett av de terrorattentat som drabbar utförs av personer med högerextrema värderingar. Den jugoslaviske ambassadören i skjuts ihjäl av kroater som påstås vara medlemmar i nationaliströrelsen . Organisationen är känd för att begå våldsdåd och har i historien samarbetat med nazister och fascister. Ambassadören har varit partisan under kriget och har av många i sitt hemland uppfattats som en hjälte. Gärningsmännen ingår i ett nätverk som bedriver en maffialiknande verksamhet. De kartlägger jugoslaver i och hotar människor. Samma krets utför även bombdåd i andra europeiska länder. Som en följd av dramat på den jugoslaviska ambassaden kapar andra Ustasja-anhängare ett svenskt inrikesplan på Bulltofta flygplats i . Passagerare och besättning hålls som gisslan i ett försök att tvinga de svenska myndigheterna att släppa gärningsmännen från ambassaddramat. De svenska förhandlarna ger med sig, gärningsmännen friges och kan lämna . Beslutet kritiseras hårt av den jugoslaviska regeringen. Vid skiftet 1970–80-tal sker ett generationsskifte inom den högerextrema miljön i . Äldre förgrundsgestalter träder tillbaka för yngre förmågor. De senare är mer militanta och inriktar sig på kriminella aktiviteter. Ett första tydligt tecken på detta är en omfattande rättsprocess i där ett stort antal nazister från olika delar av landet åtalas för ett 80-tal brott, bland annat mord på en judisk homosexuell man. Dessa aktivister har koppling till NRP.29 När högerextremismen åter börjar växa i , är det löst sammanfogade grupper och nätverk som dominerar. Det krävs inget formellt medlemskap för att ansluta sig till dessa.30 I den så kallade vit makt-miljön samlas människor som inte bara skanderar slagord utan även är beredda att utöva våld genom misshandel och mord på såväl invandrare som homosexuella. Vit makt-miljön är en motståndsrörelse och har ingen organisation för att kunna nå partipolitisk makt genom val. Ett mycket viktigt kampmedel är i stället musiken och konsertverksamhet som samlar anhängare på flera platser i landet. göder organisationen () och vit makt-miljön främlingsfientlighet och homofobi. 29Lodenius, och , (1994) Extremhögern. För en äldre historik se s. 77 ff. 30Se även Våldsam politisk extremism. Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Säkerhetspolisen och , Rapport 2009:15, s. 41 f; Lööw, (2000) Nazismen i –1999. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé godset har sin grund i samma idéer som florerar första hälft, men sättet att organisera sig är ett annat. Vit maktmiljön växer fram ur den så kallade skinheadrörelsen med rötter i . De traditionellt hierarkiska och militäriskt organiserade nationalsocialistiska partierna omvandlas till en lös ungdomsrörelse som samlas kring fotbollsvåld och punkmusik med rasistiska texter (vit makt-musik eller vikingarock). Vit makt-rörelsen verkar inte i det fördolda utan deras kamp sker genom öppna och synliga manifestationer. Kampen är revolutionär. Propagandisterna är inte partistrateger och politiska retoriker, utan framträder i stället som rockstjärnor, agitatorer och gatukämpar. lockar nazistiska grupper med rasistiska rockkonserter. Produktion av CD- skivor med vit makt-banden blir en viktig inkomstkälla, konserter en möjlighet att rekrytera nya medlemmar. Vit makt-musiken gör att råbarkad rasistisk propaganda kan nå ut till tiotusentals svenska ungdomar. 3.3.1Politiska våldsbrott med högerextrema motiv De svenska högerextremisterna inspireras också av militanta amerikanska rasistgrupper, vilket medför att den kriminella verksamheten ökar dramatiskt. grips ett flertal högerextremister för rån och vapenstölder. Flera av dem har varit aktiva i en kortvarig gruppering som kallas Vitt Ariskt Motstånd (VAM). Grupperingen har tagit namnet av den amerikanska organisationen: sker flera uppmärksammade mord där gärningspersonerna kan härledas till vit makt-miljön: mordet på asylsökande flykting i Klippan, mordet på 14-årige i samt mordet på en homosexuell ishockeyspelare i . mördades den syndikalistiske fackföreningsmannen av aktivister med koppling till () och en journalist som granskat högerextremism skadas av en bilbomb. Brottet blir aldrig uppklarat men polisens huvudspår pekar mot att personer ur vit makt-miljön ligger bakom. grips dessutom ett antal nazister för en serie bank- och postrån samt mordet på två poliser i . Tre personer döms till livstids fängelse. 31 Lodenius, och , (1994) Extremhögern. 82–90. De nya grupperna på 1980–90-talet s. 281–309. Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé utsätts , och för en omfattande skadegörelse på offentliga byggnader. Personerna bakom vandaliseringen grips i princip på bar gärning. I en dator som beslagtas i anslutning till gripandena, hittar polisen en tryckfärdig roman som berättar om hur gruppen tänkt sig att ta över samhället. I romanen beskrivs en kamp i olika faser, från att krossa samhällsekonomin genom skadegörelse mot enkla, offentligt finansierade mål som skolor och vårdcentraler, via mord på politiska och militära fiender till ett regelrätt krig. I bokens efterord påpekas särskilt att detta inte är någon fiktion. inleds rättegången där man använder den nya svenska terroristlagen i ett mål mot nazister. Domen som faller handlar bara om den skadegörelse som gruppen bevisligen legat bakom. Det anses inte möjligt att bevisa att de också verkligen tänkt genomföra övriga attentat som beskrivits i det beslagtagna materialet. De tre inblandade männen döms ändå till fängelse på mellan 15 månader och , den 20-åriga kvinnan får skyddstillsyn och samhällstjänst. Parallellt med vit makt-rörelsens protestaktivister pågår också arbete med att försöka etablera högerextrema partier som strävar efter politisk makt. bildas Sverigepartiet och i deras spår () 1988. Vit makt-rörelsens aktivister och partibildarna existerar dock inte som från varandra isolerade öar. Skinheads är inledningsvis en vanlig syn bland . Vägen till parlamentarisk makt är med bildandet av SD inledd och vid valet bryter partiet igenom spärren och får 20 mandat i Riksdag. Partiet hade då sedan valet redan representation i flera kommunfullmäktigeförsamlingar. Men det är inte ett nazistiskt parti som träder in i , även om det har sådana rötter. Med utvecklingen har SD jobbat med att byta profil och tvätta bort stämpeln som ett högerextremt parti med rötter i nazismen.32 Som parti tar de avstånd från våld och radikal aktivism och har ett särskilt avsnitt om demokrati i sitt principprogram.33 32Lodenius, (2009) historia, i , . Högerpopulismen – en antologi om , : Premiss förlag. 33Sverigedemokraternas principprogram , s. 5. Programmet finns på sverigedemo- kraterna.se/var-politik/asiktsdokument-2/. I , och , (2010) Ut ur skuggan. En kritisk granskning av . : Natur & Kultur., återfinns Extremism och politiskt motiverat våld i – en kort exposé Till höger om SD växer ett antal andra partier och grupperingar med uttalat högerextrema och nazistiska idéer fram. Dessa förordar våld som politiskt medel och har även gått till handling. utesluts en grupp ur SD som går vidare och bildar Nationaldemokraterna ().