sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Detta sker genom att framställa böcker som är lätta att läsa och arbeta med att locka till läsning genom att erbjuda böcker och läsombud som kan öka läslusten och därmed även läsförmågan och läsförståelsen. MTM har en förmedlande uppgift medan CFLL arbetar bredare och med egen produktion. MTM har en hög teknisk kompetens och är i framkant inom utvecklingen av ny teknik för att öka tillgången till texter för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten är positiv till ett samgående med och ser en möjlighet till utveckling av produktion, distribution och konsumtion genom att lättläst material kan hanteras via MTM:s infrastruktur. MTM har alltmer närmat sig rollen som ett för tillgängliga medier och en sammanslagning skulle stärka lättlästverksamheten på detta område. Teknikutvecklingen bidrar till nya lösningar för personer som har svårigheter med att läsa, där kan MTM:s tekniska kunnande vara ett stöd i utvecklingen av lättläst. Det är möjligt att ett samgående underlättar tillgången till lättlästa böcker med ny teknik. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst 6.3Utredningens förslag om organisation av statens insatser för lättläst CFLL har byggt upp sin verksamhet under och varit den organisation som utarbetat grunderna för lättläst och bearbetat marknaden. De har utvecklat bokförlaget, tidningen, läsombudsverksamheten och lättläst-tjänsten. Det finns fördelar med att vara en liten aktör med en väl sammanhållen och överblickbar organisation. CFLL är, med sina 28 anställda och en ledningsgrupp på fem personer, en organisation där den interna kommunikationen fungerar snabbt och alla kan vara uppdaterade på hela verksamheten. Beslutsvägarna är korta och förändringar kan genomföras relativt enkelt. CFLL hänvisar i sin målgruppsbeskrivning till att de av befolkningen som inte klarar kraven på läsförståelse ingår i deras målgrupp. Ambitionen att nå en så bred grupp hör delvis ihop med målet att öka försäljningsvolymen av framförallt tidningen och böckerna. I strävan att öka volymerna finns en risk att man tappar bort den ursprungliga målgruppen, det vill säga de utvecklingsstörda. Det riskerar att leda till att färre böcker produceras på nivå 1 och att tidningen har en alltför avancerad text. För många i de primära målgrupperna gäller att de inte själva frågar efter lättlästa böcker eller vet att de finns. De tidigare nämnda förmedlarna är därför en viktig kanal för marknadsföringen av lättläst material. CFLL:s stöd till lärare, bibliotekarier och läsombud är mycket viktigt för att informera dem om nyheter och ge tips om hur de lättlästa texterna kan användas. Utredningen konstaterar att det finns ett stort värde i att bevara CFLL som en sammanhållen verksamhet, för att säkerställa att de primära målgruppernas behov tillvaratas. Det finns ingen annan statlig organisation som har samma uppdrag och engagemang. Kunskaperna och insatserna bör vara sammanhållna även om verksamheten slås samman med en annan myndighet. Däremot bör synergieffekter tillvaratas i de delar som inte är kärnverksamhet. CFLL har tidigare saknat forskningsanknytning men har arbetat på att öka kontakten med forskarsamhället och bl.a. varit samordnande för ett forskarnätverk och har man knutit ett vetenskapligt råd till sig. Syftet har varit att bygga upp ett nationellt för att förankra lättläst inom forskningen. Att sammanställa och sprida relevant forskning är avgörande för utvecklingen framåt. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst tion eller myndighet som sammanställer och sprider forskning om de primära målgruppernas läs- och skrivprocesser, vad som kan underlätta deras möjligheter att utveckla sin läsning och vilka hjälpmedel de kan tillgodogöra sig. CFLL har påbörjat en utveckling i denna riktning. De utvecklingsprojekt som CFLL deltar i rör även produktionstekniker, digitala medier och interaktiv webbutveckling. Inom CFLL finns en stor samlad kompetens om lättläst som också betraktas som världsledande. Det är en kreativ miljö med många språkintresserade personer. Det har, inte minst, utredningens besök hos motsvarande verksamheter i och bekräftat. Genom att flera olika verksamheter varit samlade under ett tak (lättlästa böcker, nyhetsförmedling, samhällsinformation, läsombud, forskning m.m.) har det funnits möjligheter och kunskaper att utveckla verksamheten. Att det finns en samlande kraft inom lättläst för att bevaka forskning och utveckling är viktigt. Detta gäller även vid internationella kontakter. Flera länder har utvecklat sitt arbete med lättläst efter svensk modell, t.ex. , , , , , , och . CFLL, MTM och SPSM har alla till uppgift att göra texter tillgängliga för personer med utvecklingsstörningar och andra funktionsnedsättningar. En samverkan mellan dessa är viktigt för att verksamheterna inte ska överlappa varandra men även för att pröva ökade möjligheter till samarbete. Exempelvis skulle en lässatsning till personer med funktionsnedsättningar oberoende av läshinder vara möjlig. När utredningen övervägt vilken myndighet som skulle lämpa sig bäst för en sammanslagning är MTM den myndighet vi förordar. Det är den myndighet vi anser vara bäst lämpad och vars verksamhet ligger närmast CFLL:s verksamhet. De skäl som varit avgörande för en sammanslagning är att CFLL är en liten verksamhet som på detta sätt kan få tillgång till större resurser och därmed bättre utvecklingsmöjligheter. MTM bedriver en väl fungerande verksamhet och har utvecklat verksamhetens effektivitet när det gäller att nå ut till myndighetens målgrupper. MTM har stor erfarenhet av att driva utvecklingsarbete på området i samarbete med exempelvis PTS och har även möjlighet att ta del av de resurser som PTS disponerar via anslaget Ersättning för särskilda Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst tjänster till funktionshindrade.1 Både CFLL och MTM har i uppdrag att arbeta med tillgänglighet när det gäller nyhetsinformation och litteratur även om metoderna inte är desamma. En sammanslagning, anser utredningen, kan leda till att de båda verksamheterna inspirerar varandra med sina olika arbetssätt och inriktningar. Funktionshinderspolitiken blir en tydligare utgångspunkt som bör leda till att oavsett vilken funktionsnedsättning en person har, ska han eller hon ha tillgång till nyheter och litteratur i det format som passar var och en bäst. Statens styrning underlättas om verksamheten ingår i en myndighet. Att överföra insatserna för lättläst till en annan myndighet ger tydliga fördelar när det gäller regeringens styrning av uppdrag och medel. Styrning av en myndighet är direktare och tydligare än styrningen av en stiftelse där staten har mer indirekta möjligheter. Alternativet att lägga över statens insatser för lättläst till en myndighet har också fördelar när det gäller möjligheten att uppnå synergieffekter i ekonomi, administration, marknadsföring, it och teknisk utveckling och för att nå ut till fler inom målgrupperna. 6.3.1Statens insatser för lättläst överförs till MTM Utredningens förslag: Statens stöd till nyhetsinformation och litteratur, , ska avvecklas och medlen tillföras Myndigheten för tillgängliga medier. Vad och regeringen har beslutat om nyhetsinformation och litteratur ska inte längre gälla. Den största delen av stiftelsens verksamhet ska överföras till Myndigheten för tillgängliga medier. nyhetsinformation och litteratur, , ska upphöra. Enligt 15 § i stadgarna för nyhetsinformation ska frågan om ändring av stadgarna eller upplösning av stiftelsen prövas av regeringen.2 De beslut som regeringen och har fattat angående stiftelsen ska upphävas och stiftelsen avvecklas. Verksamheten flyttas över till MTM. 1Anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade (UO 22, 2013). Enligt anslagsvillkoren i PTS regleringsbrev får anslaget bland annat användas för utvecklingsprojekt med inriktning på it-användning för personer med funktionsnedsättning hos Myndigheten för tillgängliga medier samt andra myndigheter och organisationer. 2Utbildningsdepartementet Dnr 1746/88 (delvis), 1925/88 (delvis), 2203/88. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst De medel som riktats till under utgiftsområde 17 ska överföras till MTM. En sammanslagning med anser utredningen vara det bästa alternativet för den framtida organisationen av statens insatser för lättläst. Vid en sammanslagning med skapas synergieffekter. CFLL:s verksamhet som överförs till MTM bör fortsätta vara en sammanhållen enhet, där personalens engagemang samt kunskaper och kompetens om kärnverksamheten tillvaratas. Det bidrar till att verksamheterna inom CFLL kan fortsätta och att intensifiera utvecklingen av lättläst. Vi vill dock varna för, att om man i en sammanslagning inte tar hänsyn till komplexiteten i att anpassa olika kulturer till varandra, är risken stor att en sammanslagning inte får den effekt som är avsedd. Huvuduppgiften för statens insatser för lättläst ska vara att arbeta för att personer i de primära målgrupperna får tillgång till nyhetsinformation och litteratur på lättläst i olika format. Uppdraget om lättläst ska förtydligas och avgränsas både vad avser målen för verksamheten och målgrupperna. Uppdraget ska vara att skapa och säkerställa en marknad, men inte alltid själva producera eller konkurrera med andra företag. Verksamheten ska ha tydliga avgränsningar för att inte snedvrida konkurrensen. För att bevaka och följa forskning och utveckling är det viktigt att det finns en samlande kraft inom lättläst. Det finns ingen annan organisation som har den breda kunskap och översikt inom lättlästområdet som CFLL har. Det är en kunskapsintensiv verksamhet med få personer som riskerar att tappa i kompetens om de utsätts för stora förändringar. De anställda är skickliga och har utvecklat verksamheten till en ledande internationell nivå. Utredningens förslag: Statens insatser för lättläst ska inrättas som ett nationellt för lättläst i en särskild enhet vid Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) och regleras i särskild ordning i instruktionen för myndigheten. En- heten ska benämnas . Det nationella kunskapscentret för lättläst ska ha övergripande uppgifter inom lättlästområdet, utforma gemensamma nationella riktlinjer för lättläst och samarbeta med alla aktörer inom lättlästområdet, nationellt och internationellt. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst sammanställa och sprida relevant forskning om målgrupperna och som stöd för detta uppdrag inrätta ett vetenskapligt råd. Statens styrning och krav på återrapportering bör anpassas till att de primära målgrupperna ska prioriteras. Statens insatser för lättläst bör inrättas som ett nationellt inom MTM med en verksamhet som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Tolkningen av lättläst ska utgå från ett vidgat textbegrepp och även gälla kommunikation. Förordningen (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier ska ändras så att den omfattar kunskapscentrets uppgifter. Uppdraget ska vara mer övergripande, kunskapsinriktat och stödjande för dem som producerar och utvecklar lättläst material av olika slag. Det innebär att ansvarsområdet vidgas för att bli en tillgång för dem som är verksamma inom lättläst i landet och att det nationella kunskapscentret inte bara innebär en produktion av egen nyhetsinformation och litteratur. Centret ska ha nationell och internationell överblick genom att följa utvecklingen i och andra länder. Statens krav på återrapportering bör inte endast inriktas på antalet sålda exemplar av olika produkter. I återrapporteringen bör också ingå att redovisa om de primära målgrupperna får tillgång till utbudet och om det är anpassat efter deras behov. Det krävs ett tydligare intresse för hur produkterna upplevs av dem som ska använda dem i stället för hur många produkter som framställs eller exemplar som säljs. Genom att följa upp tillgång och utbud för de primära målgrupperna tillförsäkras att insatserna för lättläst inriktas till dem med störst behov. För att behålla den kompetens som finns inom CFLL anser utredningen att stiftelsens verksamhet ska få fortsätta som en egen enhet inom MTM. Vi föreslår också att de ska behålla det namn de är kända under, . CFLL har byggt upp ett varumärke som är välkänt hos målgrupperna, förmedlarna och även internationellt. Att ändra ett varumärke för också med sig en hög kostnad. Ytterligare en anledning till att inte ändra namnet är att de primära målgrupperna kan ha svårigheter att veta var de kan få information om lättläst om namnet ändras. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst Kunskapscentret ska vara en övergripande nationell resurs. Centret ska ha i uppgift att samla och sprida relevant forskning om målgruppernas läs- och skrivprocess och språkutveckling. Medverka till att tillgången till lättläst litteratur, nyheter och samhällsinformation kan utvecklas både när det gäller språkbehandling och teknik. Uppgiften inbegriper att stödja dem som arbetar med lättläst, ta fram forskningssammanställningar och att sprida den kunskap som finns samt att ta fram riktlinjer för lättläst utifrån målgruppernas behov. Språkkonsulter, journalister, författare, kommunikatörer m.fl. bör ha ett ställe att vända sig till för att få del av den senaste kunskapen på området. Som utredningen tidigare konstaterat saknas det ofta kunskaper om vad lättläst är och uttrycket används i de mest skiftande sammanhang och med olika innehåll bland dem som inte yrkesmässigt arbetar med lättläst. Lättläst behöver en tydligare avgränsning för att inte förväxlas med andra texter som är allmänt lätta att läsa, böcker för nybörjare eller en bok som är lättläst för att den gick fort att läsa. Som vi nämnt förväxlas även lättläst med klarspråk. Det kan konstateras att det finns ett behov av att utforma gemensamma nationella riktlinjer för vad som är lättläst för att underlätta för föräldrar, förmedlare och läsombuden när de ska köpa eller rekommendera lättlästa produkter. Riktlinjer för lättläst är också ett stöd för förlag och andra som producerar lättläst material, samt för att det nationella kunskapscentret ska kunna bedöma tillgången på marknaden och uppmärksamma vad som saknas. I det nationella kunskapscentrets uppgift ska ingå att utarbeta riktlinjer både för lättläst skrift och bilder och för lättförståelig muntlig kommunikation (lättkommunicerat) enligt forskning och beprövad erfarenhet. En lättläst text bör finnas i minst tre nivåer för att motsvara den variation som finns inom de olika målgrupperna men även anpassat för personer med olika funktionsnedsättningar. Utredningens förståelse är att det behövs fler varianter av lättläst beroende på de olika målgruppernas behov. Lättlästa texter behöver också en symbol/logotype för att inte förväxlas med Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst andra texter som i största allmänhet är lätta att läsa. En särskild nationell logotype för lättläst och lättkommunicerat bör tas fram och kunna användas av förlag, tidningar och webbproducenter efter certifiering av kunskapscentret eller av utbildade språkkonsulter. Logotypen ska kunna uppfattas som en kvalitetsgaranti. kan ses som en modell för ett sådant arbete (se avsnitt 3.5.1). Kunskapscentret ska inspirera och bidra till att det anordnas fortbildningar för journalister, språkkonsulter och författare i att skriva och kommunicera på lättläst hos utbildare som är godkända av det nationella kunskapscentret för lättläst. Det saknas kunskaper om hur läsförmågan och läsförståelsen kan utvecklas inom de primära målgrupperna och vilka hjälpmedel och metoder som är relevanta. Det nationella kunskapscentrumet ska ha ett vetenskapligt råd med relevanta forskare knutet till sig. Det kan liknas vid det vetenskapliga råd som redan finns hos CFLL men med bredare forskningsinriktning. Det vetenskapliga rådets analyser och synpunkter bör integreras i verksamheten för att bidra till att uppmärksamma kunskapsluckor, sprida ny forskning och därigenom bidra till att forskningen omsätts i ny praktik hos relevanta aktörer. Det vetenskapliga rådet bör även kunna inspirera till mer forskning om vad som är lättläst för de olika målgrupperna. CFLL har tidigare fått kritik för att man inte tar till vara ny forskning i den egna verksamheten och sprider forskningen mer aktivt till andra intressenter. Utredningens förslag: Det nationella kunskapscentret för lättläst ska ha en tydlig inriktning på att tillvarata kunskaper om de primära målgrupperna och deras behov av lättläst material och, vid speciella brister, även för de sekundära målgrupperna. Målgrupperna bör definieras tydligt för det nationella kunskapscentret för lättläst. Utredningen föreslår att det nationella kunskapscentret för lättläst i första hand ska inriktas mot dem som vi identifierat tillhör de primära målgrupperna, dvs. barn, unga och Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst vuxna med utvecklingsstörning, med andra funktionshinder som påverkar läsförmågan och läsförståelsen i hög grad och personer med demenssjukdom. I andra hand kan insatserna även riktas mot de sekundära målgrupperna (se avsnitt 4.1.3). Det nationella kunskapscentret bör undersöka eventuella skillnader mellan flickors och pojkars, kvinnors och mäns läsande inom målgrupperna. Om läsförståelsen skiljer sig på samma sätt som studier av skolelever visat, finns det anledning att rikta insatser mer tydligt mot pojkar och män. På ett övergripande plan kan kunskapscentrets arbete riktas mot alla som behöver lättläst men alltid i första hand mot de primära målgrupperna. När det gäller produktion av material bör det alltid först noga övervägas om det inte finns andra utförare på marknaden som tillgodoser behoven. Det gäller särskilt material för barn och unga samt för de sekundära målgrupperna där det finns en växande produktion hos privata företag. Kunskapscentret ska finnas till för alla målgrupper och aktörer, medan produktionen inte ska konkurrera med företag som producerar lättläst material. CFLL beskriver själva sina målgrupper mycket brett. Om målgruppen för det nationella kunskapscentret omfattar för många målgrupper anser utredningen att det är stor risk att de som tillhör de primära målgrupperna kommer i skymundan. Den breda definitionen av målgrupper, har lett till att CFLL blivit mer efterfrågestyrt än behovsstyrt. De som kan framföra önskemål och ställa krav får sina önskemål tillgodosedda lättare än de som inte kan göra sig hörda eller har någon som talar för dem. Detta kan leda till att man anpassar sitt utbud för att öka efterfrågan från grupper som inte har lika stort behov av lättläst. Vanliga grundskolor är t.ex. en stor kund till 8 SIDOR och lättlästa böcker. De begränsade resurserna måste i första hand riktas till dem som bäst behöver dem. Om även andra grupper vill använda materialet ska det naturligtvis inte finnas några hinder för detta. Produktionen ska utgå från de definierade målgruppernas behov medan det ska vara öppet för vem som helst att köpa produkterna. Utbudet av olika produkter kommer i praktiken att köpas av både de primära målgrupperna och de sekundära målgrupperna. Ökade försäljningsvolymer kommer i så fall även de primära målgrupperna till del genom lägre priser eller ett större utbud. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst 6.3.4Information och marknadsföring av lättläst Utredningens förslag: Det nationella kunskapscentret för lättläst ska aktivt öka kunskapen och sprida kännedom om lättläst material till målgrupperna och förmedlarna, bl.a. genom en databas för allt lättläst material. Utredningens bedömning: Varumärket för lättläst bör fortsätta att stärkas och bibliotekens insatser för att öka kännedom om och tillgången till lättläst bör intensifieras. Eftersom de personer som ingår i målgrupperna oftast inte känner till lättläst behöver information spridas till både dessa och övriga berörda intressenter. Många av dem som själva haft problem med sin läsning söker sig inte till en bokhandel eller ett bibliotek. Det krävs därför ett mer målinriktat arbete för att de som tillhör de primära målgrupperna ska få tillgång till lättläst material, i form av både böcker, tidningar och webbsidor med mera. Det måste i första hand vara läsombuden och andra förmedlare som blir mottagare av sådan information. Utredningen anser att det nedan föreslagna brukarrådet bör användas till att sprida information till de olika målgrupperna och förmedlarna. För att underlätta sökningen av lättläst material bör en databas upprättas med sökmotor för certifierade lättlästa böcker. Denna databas bör utarbetas gemensamt med andra avdelningar inom MTM. Böckerna bör vara sökbara t.ex. på olika inriktningar, ålder, lättlästnivå, målgrupper och förlag. Där bör det framgå vilket förlag som producerar materialet och eventuellt även var det finns att köpa. För läromedel och material för skolbruk bör en länk till SPSM:s databas finnas. Bibliotekens uppdrag i den nya bibliotekslagen är också centralt för att sprida kunskap om lättläst. Bibliotekens förtydligade roll i den nya bibliotekslagen, att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning utifrån deras olika behov och förutsättningar innebär, som utredningen ser det, att biblioteken får en viktig uppgift att öka kunskapen om lättläst och som förmedlare av lättläst både till barn, unga vuxna och inte minst till läsombuden. Länsbiblioteken är också viktiga samarbetspartner. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst Utredningens förslag: Inom det nationella kunskapscentret för lättläst ska ett brukarråd inrättas för kontakter med de primära målgrupperna och deras intresseorganisationer. Insatser inom lättläst bör utgå från brukarnas behov. Det är viktigt att brukarna/användarna av olika lättlästa produkter får komma till tals. För att få närmare kontakt med målgrupperna för lättläst och deras intresseorganisationer, föreslår utredningen att ett särskilt brukarråd inrättas som en rådgivande instans inom det nationella kunskapscentret för lättläst. I ett brukarråd ska de som använder lättläst material kunna ge synpunkter på det som producerats, lägga fram önskemål om kommande produktioner och framtida utveckling. De ska kunna lyfta fram sin grupps speciella behov och ge återkoppling och lämna förslag på vilka anpassningar som passar dem. ska utses av efter förslag från intresseorganisationerna för personer med funktionsnedsättning och andra som företräder de primära målgrupperna för lättläst. I brukarrådet bör även representanter för viktiga förmedlare finnas med som t.ex. bibliotekarier, läsombud, och studieförbund. Rådet bör bestå av cirka tio personer som utses för en period . Brukarna och deras intressegrupper ska vara i majoritet. Antalet träffar behöver inte regleras men utredningen tänker sig en frekvens på . Information från brukarrådet bör vara öppen och tillgänglig för alla intresserade. De som producerar lättläst material behöver ha denna information för att kunna ta till vara användarnas synpunkter i sitt arbete. Utredningens bedömning: Det nationella kunskapscentret för lättläst bör aktivt bevaka, följa och använda den teknikutveckling som berör lättläst i olika former. Ny teknik för att underlätta kommunikation och läsande för personer med funktionshinder utvecklas oavbrutet. Överväganden och förslag om organisation av statens insatser för lättläst särskilt forskning om läsprocessen och nya tekniska lösningar. Inom flera universitet och andra organisationer pågår utvecklingsarbeten t.ex. inom mätning av ögonrörelser, nya läsbarhetsindex och it-verktyg som underlättar läsning. Allt detta behöver utvärderas i förhållande till de primära målgrupperna för lättläst och hur tekniken kan tas tillvara eller utvecklas för dem.