sou · H1B319 · 2013-03-21 00:00:00 — finns inne på arenan. Pyroteknik är inte tillåtet inne på arenorna och förekommer endast i mycket begränsad omfattning och då främst hos borta- supportrar. Matchen stoppas inte vid pyroteknikanvändning, men klubbarna får böter. Ambitionen är att kunna identifiera och lag- föra dem som använder pyroteknik. verkar dock enligt tysk press pyroteknikanvändning vara på väg att öka. Maskering förekommer, men är förbjudet. Visning på storbildsskärm: Det är endast tillåtet att visa hemma- lagets mål och det är helt förbjudet att visa tveksamma domslut. Skadegörelse: Det är ytterst sällsynt med skadegörelse inne på arenan, då supportrarna vet att arenan ägs av 04 och man vill inte åsamka klubben onödiga kostnader. Hur registreras brott? : Brotten registreras som idrottsrelaterade om de är kopplade till idrotten, men risksupportrar prioriteras i förhållande till alkoholincidenter. Det synes mig att stök på stan på matchdagar i samband med alkoholintag inte av polisen normalt registreras som idrottsrelaterat våld. Associationsformer: Det finns endast en klubb i som är aktiebolag och det är Dortmund. Schalke 04 kan närmast sägas vara en stiftelse. Vi fick en fyllig genomgång av Veltins Arena, som är en inomhus- arena, och de olika lokaliteterna. Arenan tar, som tidigare nämnts, cirka 60 000 åskådare och den är i princip alltid full vid Schalke 04:s hemmamatcher. Bottenplattan i arenan var i betong och det var till en början svårt att förstå att det dagen efter skulle spelas en match här på naturgräs. Utanför arenan, i direkt anslutning, låg en hel fotbollsplan med naturgräs och den skulle dras in med hjälp av motor på arenan under läktarna. I finns det bara en sådan arena till och det är i . Vi startade med ett besök hos polisen och fick en genomgång av lokaliteter och hur polisen arbetar vid olika typer av matcher. I talar man endast om lågriskmatch respektive högrisk- match, dvs. det finns inga graderingar däremellan. Vid en lågrisk- match sitter polischefen på men vid en högriskmatch på polisstationen. På polisstationen arbetar en stab med bl.a. informa- tionsinhämtning av vad som sker utanför och inne på arenan. Bl.a. används helikoptrar för att plocka ner bilder på situationen, främst ute på stan. Vi följde också en polisgenomgång med ett 15-tal polischefer inför eftermiddagens match, där läget stämdes av. Det var inga andra aktörer närvarande. Det är endast vid högriskmatcher som man har möte med arrangören. Vid den aktuella matchen, som var en lågriskmatch, var cirka 180 poliser och 400–500 i tjänst. I programmet ingick en rundtur i för att få en uppfattning om var olika grupper av supportrar håller till innan Ultras hyr ett eget hus för sina aktiviteter. Den officiella klacken benämns Ultras GE. (en riskgrupp) träffas på ett särskilt ställe. Supporterpolisen kan på icke matchdagar ha en dialog med ledarna för risksupportrarna, men detta förekommer inte på matchdagen. Vi besökte därefter järnvägsstationen för att vara med när ett extratåg från anlände med bortasupportrar. Det är den federala polisen som agerar på tåg/spårväg och på stationerna. tågets ankomst gjorde poliserna sig stridsberedda genom att ta på sig ansiktsmask och hjälm. Detta ifrågasattes av en polis- chef (som inte var i tjänst), då det kunde upplevas provocerande. Det blev lite stökigt när bortasupportrarna anlände men inget allvarligt skedde. Supportrarna slussades sedan till särskilda bussar (bussbiljetten ingick i biljettpriset) som, med poliseskort och blå- ljus, kördes direkt till arenan. Väl framme slussades de in genom en särskild entré och uppför en gång till sina platser, som var avsektion- erade från övriga arenan. På arenan har polisen ett större ledningsrum där det endast sitter poliser och i ett angränsande rum sitter säkerhetsansvariga m.fl. från klubben. I pausen kan det förekomma möte mellan polisen och arrangörerna, om något särskilt har hänt, och det samma kan ske efter matchen. Arenan var som vanligt fullsatt och det var en fantastisk stäm- ning. Vi såg inte till några incidenter eller några överfulla personer och inte heller några uniformerade poliser inne på arenan. Schalke 04 synes vara hela stadens angelägenhet. Flertalet sup- portrar, alltifrån småbarn till äldre personer, hade mössa, halsduk, tröja etc. i klubbens färger (blått och vitt). Efter matchen gick det lugnt tillväga när arenan evakuerades och åskådarna gav sig hemåt. Säkerligen blev det fullt på stadens barer. Matchen mellan Schalke 04 och blev i andra halvlek förstklassig. Schalke spelade en underbart offensiv fotboll och vann helt välförtjänt med 3-0. Innan avfärd till för hemresa summerade vi upp dagarna i . Jag är mycket nöjd med besöket och jag fick svar på de frågor som jag önskade. Det är viktigt att poängtera att ovan- stående beskrivning främst gäller förhållandena i . Landets federala struktur gör att förhållandena varierar regionalt inom landet. Även detta besök har varit till stor nytta vid skriv- ningen av slutbetänkandet inte minst vad gäller ansvarsfördelning och reell samverkan mellan aktörerna. I samband med annan tjänsteförrättning medverkade jag i Sport Accord i , vid vilken vissa framtidsperspektiv för supporterkultur målades upp främst sett med nordamerikanska ögon. Denna mässa är den världsledande samlingspunkten för professionella arrangörer av idrottsarrangemang och idrottsrörelsen på inter- nationell nivå. Framtidsbedömare från olika sporter syntes där vara eniga om supportrars ökande roll såväl som aktörer som vad gäller graden av inflytande. Redogörelserna avser primärt trender inom proffsishockey (NHL), amerikansk fotboll, amerikansk basketboll och tennis. Innan en redogörelse lämnas från denna utsiktspost kan det vara på sin plats att ange några fakta sett med europeiska fotbollsögon. Det lär finnas drygt 40 miljoner hängivna supportrar. En fjärdedel av dem spenderar tillsammans svindlande . Uppgifterna kommer från en undersökning som genomförts av MasterCard tillsammans med och gäller den samlade summa som fotbollssupportrarna varje säsong lägger på sina supporterprylar, resor till matcher eller betal-TV för att följa sina favoritklubbar. En fjärdedel av fotbollsfantaster klassas som Fans utan gränser med som det mest populära laget (), följt av Real (() och (). Den här mängden fotbolls- älskare får förändrade konsumtionsvanor. Supportrarna kan indelas i tre kategorier. En grupp represen- terar nästan två tredjedelar och kännetecknas av att de attraheras av klubbens spelfilosofi och framgång. En andra kategori () kännetecknas av att också fjärran anhängare känner ett speciellt samband med klubben på grund av ett starkt samband med staden eller regionen. En tredje kategori har som karaktäristika att deras lojalitet snarare ligger hos specifika spelare eller tränare. Denna kategori supportrar är beredda att byta favoritlag baserat på var deras stora idoler spelar. Det förefaller föreligga tre megatrender som bidragit till denna internationella supporterutveckling. För det första betyder ökad rörlighet att det blivit enklare och billigare att resa internationellt, att utländska klubbar är utom räckhåll för supportrar. För det andra har nya medier möjliggjort att få tillgång till informa- tion om klubben, vilket gör att nya typer av supportrar känner sig delaktiga i livet kring klubben. Slutligen har spelarnas och tränarnas globala stjärnstatus bidragit till att språkliga och kulturella skillnader suddats ut som supportrar från olika länder svetsats samman. Även vad avser bilden utanför fotboll och vad avser vanliga supportrar har internationell idrott på elitnivå alltmer kommit att präglas av inflytande via sociala medier. Det gäller inte minst när det handlar om nya sätt att skapa upplevelser. Trenden är likartad mellan individuella sporter och lagidrott. I det senare fallet avser det såväl lagets varumärke som hanteringen av dess individuella stjärnor. Nordamerikanska tendenser är bl.a. följande: Metoder att skapa nya utbud för supportrar som t.ex. att följa stjärnornas liv utanför planen och att under match via Twitter kommentera olika prestationer på planen liksom coachernas arbete. Byggande av anläggningar som medger löpande datakom- munikation från supportrarna och anpassning till medtagande av laptops. Jämförs intrycken från situationen i andra europeiska länder kan det finnas anledning att något kommentera vissa likheter och skillnader gentemot främst , och . Några bilder som fastnat på näthinnan är följande: I är den danska problembilden vad avser fotboll mest lik den svenska medan och tills vidare har påtag- ligt mindre problem. har ett federalt statsskick i motsats till och . Det innebär att spridningen av praxis tenderar att bli annorlunda i . I de två länderna är i många fall antalet intressenter på biljetter och årskort klart högre än tillgängligt utbud. Detta innebär att man anser sig kunna hålla en högre prisnivå (gäller främst ) men likväl spela för fulla läktare. Det ger också bättre möjligheter att tillgripa repressiva metoder från klubbarnas sida. I och har man en annan syn på behovet av poliser inne på arenan. Säkerhetsarbetet på läktarna är i dessa länder på ett annat sätt än i en fråga som klubbarna ska ansvara för. I och betalar man inte för poliser som arbetar utanför arenorna. och har ungefär vår motsvarighet till tillträdes- förbud och arrangörsavstängning, men i är avstängnings- tiden mycket längre än i och . Arrangörs- avstängningarna används mer frekvent och mer flexibelt i och än i (tiderna kan variera och uppåt och avstängningen kan också gälla vissa platser och vissa transportmedel). I och har problemen med idrottsrelaterat våld smittat av sig till lägre serier. Frågan berör i princip enbart fot- boll. I och har den kommunala nivån ett annat ansvar. Man har i dessa länder lokala råd för säkerhetsfrågor där de lokala beslutande politikerna har en helt annan roll än i . Alkoholkulturen i och är helt annorlunda än i , vilket innebär att fotboll och öl anses höra ihop i dessa länder och betraktas som en förutsättning för att få fulla läktare. I dricks emellertid den mesta ölen på pubar utanför arenan, medan det i dricks stora mängder även inne på arenan. Sammanfattningsvis kan sägas att har satsat på en mer repressiv lagstiftning än , medan har satsat på mer kommunikation med supportrarna. Dessa iakttagelser har haft betydelse för utformningen av mina förslag och rekommendationer. Samverkan är mer utvecklad inom fotbollen än inom ishockeyn. Samverkan mellan brottsbekämpande organ växer och sker enligt gällande politiska riktlinjer. En naturlig samverkan börjar växa fram inom supporter- kulturen, främst inom fotbollen. EU:s roll i arbetet kring supporterkultur och brottsbekämpning blir alltmer uttalad. Svagheten i svensk huliganbekämpning ligger inte på det inter- nationella planet. Enligt direktiven ska jag beröra ämnet internationell samverkan. I dessa påtalas bl.a. att jag ska medverka till att samverkan sker i linje med Europeiska konventionen (CETS No:120) av om läktarvåld och olämpligt uppträdande vid idrottsevene- mang och särskilt vid fotbollsmatcher. Jag har valt att inhämta information från i huvudsak två typer av källor. Den ena avser den samverkan som förekommer inom främst fotbollens respektive ishockeyns internationella organ, inklusive supporterföreningarnas samverkan. Den andra typen är före- komsten av polisiär samverkan. Av uppenbara skäl har jag i detta senare fall fått förlita mig på information från öppna källor. Listan över samverkansstrukturer är långt ifrån fullständig. Antalet kon- ventioner och samverkansorgan är på ett övergripande plan betydligt fler inom fotboll än inom ishockey. Världsfotbollen är organiserad på så sätt att det högsta inter- nationella fotbollförbundet (Fédération Internationale de med säte i ) består av sex konfedera- tioner, vilka i princip är liktydiga med världsdelarna (är dock uppdelat i en nord/mellan- och en sydkonfederation). Kon- federationerna består i sin tur av nationella fotbollförbund som huvudsakligen är liktydiga med nationer/länder inom respektive världsdel. representeras i FIFA av konfederationen UEFA (Union des Associations Européennes de Football med säte i /). FIFA består av 209 medlemsförbund. Av dessa utgör 53 nationella fotbollförbund medlemsbasen i UEFA. (SvFF) stadgar Av SvFF:s stadgar 3 § framgår bl.a. att SvFF är anslutet till FIFA och UEFA. SvFF och dess olika organ samt förtroendevalda ledare och funktionärer är skyldiga att, i tillämpliga delar, följa FIFA:s och samt övriga bestämmelser och fattade beslut vilka, inklusive FIFA:s etiska kod, ska anses utgöra en integrerad del av SvFF:s stadgar. Fotbollsspelet ska bedrivas enligt spelregler (Laws of the Game) beslutade av International Football Associa- tion Board (FIAB) och endast FIAB får göra ändringar eller tillägg i spelreglerna. SvFF:s representation i FIFA och UEFA FIFA och UEFA är demokratiskt uppbyggda organisationer vid vars kongresser medlemsförbunden har förslags- och rösträtt. Däremellan anordnas ett rikt utbud av ämnesspecifika konferenser, workshops och hearings avsedda för medlemsförbunden internt eller i samklang med fotbollens olika intressegrupper och/eller utomstående organisationer (t.ex. EU). I och med att alla interna beslutsorgan, paneler, arbetsgrupper m.m. inom FIFA och UEFA består av ledamöter som väljs eller utses från medlemsförbunden utövar dessa ett betydande inflyt- ande på de beslut och riktlinjer som sedermera blir vägledande för nationsförbunden. SvFF är representerade i ett 15- tal FIFA- och UEFA-organ. FIFA:s och och dess inverkan på SvFF:s verksamhet Man kan tveklöst slå fast att FIFA:s och , anvis- ningar, cirkulär och beslut i hög grad påverkar medlemsförbundens och därmed SvFF:s olika verksamheter. Några av FIFA:s och är direkt tvingande för nationsförbunden och dess klubbar, t.ex. spelregler för fotboll, FIFA:s internationella övergångsbestämmelser för spelare, bestäm- melser kring licensiering av spelaragenter, krav på elitlicenser för klubbar som ska delta i internationella tävlingar och blockering av vissa spelperioder i det nationella seriespelet inför och under FIFA:s och UEFA:s tävlingar (, och /). Detta har en direkt hämmande effekt på SvFF:s planering av den inhemska serieverksamheten, till exempel Allsvenskan, eftersom inga matcher får spelas under de stängda perioderna. Listan kan göras lång vad avser FIFA:s och UEFA:s inverkan inom flertalet av SvFF:s verksamhetsområden som exempel- vis domarverksamheten, tränarutbildningen, anläggningsutveck- lingen, säkerhetsarbetet vad gäller såväl utformning av arenor, konstgräs, krav på säkerhetsansvariga och supporterkontakt- personer i klubbar och förbund. Nämnas bör i sammanhanget att främst UEFA men även FIFA via överskotten från respektive VM- och , TV-intäkter från m.m., har ett generöst bidragssystem som ger inte minst de mindre medlemsförbunden en god ekonomisk grund för att bedriva fotbollsverksamhet. I gengäld är UEFA i hög grad beroende av insatser från nationsförbunden vad gäller att driva och genomföra den praktiska fotbollsverksamheten i genom att bl. a. medverka vid större tävlingsarrangemang, tillhandahålla personal vid större evenemang, workshops och konferenser som UEFA arrangerar. Sammanfattningsvis utövar inte minst UEFA ett stort inflyt- ande över säkerhetsarbetets uppläggning och bedrivande. UEFA:s delegatsystem och FIFA:s d:o (FIFA Commissioner) FIFA är huvudman för all landskampsverksamhet utom de speci- fika tävlingslandskamper som respektive konfederation anordnar, exempelvis av UEFA arrangerade mästerskapstävlingar; för herrar och damer o.s.v. Vid samtliga tävlingsmatcher i UEFA:s tävlingar tillsätter UEFA en matchdelegat och vid matcher i FIFA:s tävlingar, exempelvis VM- kvalmatcher i , tillsätter FIFA Match Commissioner i sam- verkan med UEFA. Urvalet för dessa matcher sker ur UEFA:s dele- gatgrupp. av delegater utses av med en mandatperiod . Svenska fotbollssupporterunionens (SFSU) internationella samarbete () är en av nio supporter- föreningar från hela som tillsammans fått anslag från Euro- peiska kommissionen för att driva projektet: Improving Football Governance through Supporter Involvement and Community Ownership (i det följande benämnt projektet). Detta är en del av satsningen Preparatory Action in the Field of Sport (EAC/18/2011). Projektet är ett resultat av att ett europeiskt nätverk av supporter- grupper och föreningar har fått ett allt större intresse av hur fotbolls- klubbar, ligor och förbund styrs. Supportrar vill vara en del av de beslutsprocesser som påverkar dem, något som är en del av () kärnverksamhet och SFSU:s värdegrund. FSE är ett oberoende, representativt och demo- kratiskt organiserat nätverk av fotbollssupportrar i med, , medlemmar från 42 länder. FSE bildades och SFSU har varit medlemmar . Huvudprinciperna inom FSE är att inte tolerera diskriminering av några individer på några grunder, inklusive etniskt ursprung, handikapp, religion, kön, sexuell lägg- ning och ålder, ta avstånd från våld, både verbalt och fysiskt, stå upp för ett större erkännande av fotbollssupportrar på gräs- rotsnivå, stödja en positiv fotbolls- och supporterkultur, inklusive värde- ringar såsom bl.a. fair play. De här skisserade tankegångarna ligger helt i linje med den ratificerade European Parliamentary Report som tar vid där EU:s on sports (2007) och Europakommissionens Com- munication on Sport (2011) lämnat. Samtliga pekar tydligt på värdet av ett långsiktigt hållbart styrelsesätt inom idrotten och speciellt på värdet av supporterinflytande och delaktighet. Över hela den europeiska kontinenten har elitfotbollen kämpat med de negativa effekterna av ohållbara ekonomiska kalkyler, svaga organisationer och bristen på kritisk demokratisk granskning. Till- sammans försvagar och eroderar detta det sociala förtroendet och den positiva inverkan idrotten kan ha i samhället. Men det finns hopp. Supporter trust-rörelsen i , tillsammans med olika exempel av medlemsägande över hela , visar att det går att kombinera sportslig konkurrenskraft med ett ansvarstagande och en positiv närvaro i samhället. I en annan struktur – Supporters Direct Europe (SDE), som är en paraplyorganisation motsvarande SFSU i – har märkts av en ökad efter- frågan på tjänster över hela kontinenten, vilket visar på en rejäl aptit för ansvarsfulla föreningsstrukturer och supporterinflytande på alla nivåer inom fotbollens hierarki. Det övergripande målet i samverkansarbetet är att ta tillvara på den aptiten. Utöver att stärka nationella och europeiska nätverk av demokratiska supporterföreningar genom delande av best practice kommer åtta partners till SDE (bl.a. SFSU) producera en nationell handbok/rap- port. Den färdiga produkten kommer att bli ett värdefullt verktyg för både supporterföreningar och fotbollsklubbar . Flera av projektets partners kommer att genomföra workshops (bl.a. SFSU) med målet att stärka den demokratiska strukturen inom fotbollen. Workshopen kommer se olika ut i olika länder och kan komma att innehålla t.ex. hur man organiserar sig demo- kratiskt, hur man får tillgång till ekonomiska resurser, juridiska ramverk, lobbying samt långsiktiga visioner för en hållbar och demo- kratisk idrottsrörelse. Projektet kommer att resultera i en slutrapport (tillgänglig på engelska, tyska och franska). Slutrapporten kommer att presenteras och redovisas under en konferens i och dessutom i samband med Supporters Direct Europes årliga event vid Europa- parlamentet i . Slutrapporten kommer fungera som ett verktyg att mäta framtida utvecklingar inom hållbar organisering av fotboll, policyutveckling och forskning. SFSU:s arbete inom projektet I SFSU:s värdegrund står det att läsa: SFSU bidrar till de enskilda klubbarnas verksamhet, såväl som svensk fotboll som helhet, genom att verka för ett aktivt och konstruktivt medlemskap förenligt med den demokratiska traditionen inom svensk fotboll. Med det som utgångs- punkt gick SFSU in i projektet och formulerade den nationella målsättningen att bidra till en revitalisering av medlemsdemokratin inom svensk fotboll. gjordes en webb-baserad enkät. Enkäten hade två delar, en europeisk och en nationell. Målet var att skapa underlag för den nationella rapporten/handboken och skapa ett jämförbart material för projektets slutrapport. valdes av två huvudsakliga skäl, dels högskolas ställning som ledande forskningscentrum vad gäller idrott och fotboll, dels att i det euro- peiska nätverk som projektet verkar inom ingår också supporter- grupper med anknytning till . Där pågår just nu en demokratiseringsprocess och även om de inte ingår i projektet i sig ville de ändå delta i så hög grad som möjligt. Närheten till skapade förutsättningar för ett aktivt danskt deltagande. Inom ishockeyn finns det inget regelverk från () som () måste förhålla sig till inom området säkerhet. Det är en fråga som behöver bevakas då klubblagsishockeyn i är på väg att ta nya steg i sin utveckling. Jag tänker då på aktiviteter att skapa nya tävlingsformer mellan toppklubbar. Det i sin tur kan inne- bära att supportrar kommer att resa mer mellan länderna i fråga. 10.3Samverkan mellan brottsbekämpande organ Polisiär samverkan mot idrottsrelaterat våld har relativt korta anor om vi blickar bakåt. För svenskt vidkommande torde startpunkten kunna sägas vara det i fotboll som arrangerades i . Oron för fotbollshuliganism var då påtaglig och riktade sig i första hand mot engelska risksupportrar. Som i mitt fall rikspolischef föll då ansvaret för säkerheten på oss inom polisen. Via riksdagsbeslut skapades bland annat möjligheter att i svensk lagstiftning inför och under arbeta med ett europeiskt huliganregister. Vissa möjlig- heter att direktavvisa personer vid gränsen kunde utnyttjas (Schengen- systemet hade då inte införts i nuvarande omfattning). Vidare stationerades utländsk polispersonal i under mästerskapet för att effektivare kunna arbeta mot utländska huliganer. Detta system för sambandstjänst under t.ex. större mästerskap har senare byggts ut och till i fotboll 2012 i och skickades en svensk polisdelegation omfattande 14 poliser i olika funktioner såsom delegationsledare, sambandsofficer och supporter- polis. Avhängigt av bl.a. spelschemat stationerades 13 poliser i och 1 i Warzawa. Därutöver tog EU:s gränskontrollbyrå Frontex initiativet till en gemensam polisinsats, 2012. Insatsen bedrevs på EU:s yttre landgräns mellan såväl och som och samt på flygplatser med luftfartstrafik till berörda städer i . Denna insats av svensk polis omfattade fyra polisanställda samt en polis som observa- tör på i . Inom ramen för det arbete som bedrevs under fanns ett kontinuerligt samarbete och samverkan mellan nämnda insatser i och . antogs en Europeisk konvention om läktarvåld och olämpligt uppträdande vid idrottsevenemang och särskilt vid fotbollsmatcher. Svensk polis arbetar med att uppfylla denna konvention. Exempel på detta är att idrottsrörelsen och polisen vidtagit åtgärder som till exempel samverkan mellan olika europeiska polisorganisationer, införlivande av konfliktreducerande strategiska principer i samband med större kommenderingar, säkerhetsklassade arenor m.m. ligger i linje med konventionen och har bäring på EU:s fotbolls- handbok som de facto är sprungen ur katastrofen på Heyselstadion i . Utöver den finns även Hand- book. Vidare pågår samverkan mellan polismyndigheterna både nationellt och internationellt med anknytning till National Football Information Point (NFIP) vid (). Enligt EU-beslut ska varje medlemsland inrätta en sådan kontaktyta – NFIP, som ska fungera som central kontakt- punkt för utbyte av information avseende fotbollsrelaterade frågor men även andra sportevenemang med internationell karaktär. Av beslutet framgår vidare att NFIP ska ha den utbildning och utrust- ning som krävs för att skapa en nationell resurs med sakkunskap om polisinsatser i samband med fotboll och tillhörande frågor avseende trygghet (safety) och säkerhet (security).