sou · H1B352 · 2013-06-25 00:00:00 — För att unga föräldrar ska kunna gå tillbaka till gymnasiet föreslår betänkandet ett nytt särskilt bidrag. Det nya bidraget ska vara som en förstärkning av gymnasiebidraget och ska betala för förälderns och barnets försörjning. Bidraget ska ge den unga föräldern ungefär lika mycket pengar som ekonomiskt bistånd skulle ha gett. En studerande som har barn ska ha rätt till ett bidrag på . För varje barn kan endast ett bidrag lämnas. För varje ytterligare barn lämnas . Den studerande själv ska få bidraget, även om han eller hon är omyndig. Stödet ska kallas föräldratillägg och ska skötas av . Nya studerandegrupper i studiestödssystemet Ungdomar som på grund av funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd får ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning. Ungdomar som går i gymnasiesärskolan får förlängt barnbidrag istället för studiebidrag. Olika utredningar och rapporter har visat att detta är särbehandling och att aktivitetsersättning vid förlängd skolgång riskerar att bli till ett långvarigt beroende av socialförsäkringssystemet. nu när studiehjälpen ska bli modern är det naturligt att även få med studerande med funktionsnedsättning i det nya studiestödssystemet. att alla ungdomar med funktionsnedsättning som studerar på gymnasienivå ska få studiehjälp. Har studierna inte avslutats senast det år som de fyller ska eleven få rätt till studiemedel med det högre bidragsbeloppet som de avslutar sina studier. Betänkandet föreslår att CSN sköter detta. Utredningen föreslår en satsning så att de elever som behöver studera eftersom de har funktionsnedsättning ska få samma chanser som andra att få ett sommarjobb. På så vis har de möjlighet att tjäna extra pengar så att de klarar sig ekonomiskt när de studerar. Ekonomiskt är det en stor skillnad mellan att få aktivitetsersättning och studiehjälp. För att undvika att elever i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan slutar sina studier av ekonomiska skäl införs en regel om att den som avbryter sina studier inte kan få aktivitetsersättning förrän . Det ska finnas så kallade övergångsregler som säger att den som påbörjat utbildningen med nuvarande förmåner tills han eller hon avslutat sin utbildning. För att få studiehjälp ska eleven vara närvarande i skolan. Vid frånvaro vid bara några lektioner får man ändå studiehjälp, men upprepat skolk ska bestraffas. att en studerande som har mer än några enstaka timmars ogiltig frånvaro under en månad förlorar sin rätt till studiehjälp. Eleven och dennes vårdnadshavare riskerar också att förlora familjeekonomiska bidrag, som är kopplade till rätten till studiehjälp. Straffet för kortvarig ogiltig frånvaro blir då alldeles för högt. Betänkandet föreslår istället att dessa regler ska gälla: Vid ogiltig frånvaro som är upprepad och är minst fyra lektioner ska studiebidrag för inte lämnas. Vid upprepad ogiltig frånvaro som är minst sexton lektioner under sammanlagt fyra på varandra följande veckor, ska studiehjälp inte lämnas. Vid sammanhängande ogiltig frånvaro som är minst ska studiehjälp inte lämnas. att elevens skolk blir bestraffat tidigt och att pengarna eleven förlorar mer stämmer mot hur länge eleven varit borta. Skolan hinner börja med att uppmärksamma, utreda och åtgärda den ogiltiga frånvaron innan rätten till studiehjälp upphör och de bidrag som är kopplade till denna också dras in. lämna ett frånvarounderlag till CSN med uppgifter om en studerande har varit ogiltigt frånvarande så mycket att studiebidraget ska dras in eller rätten till studiehjälp ska upphöra. Reglerna om frånvaro gäller alla elever. Men en skola ska inte rapportera en studerandes ogiltiga frånvaro om rektor tycker att den studerande till följd av en funktionsnedsättning inte förstår vad han eller hon har gjort. betalas studiehjälp för omyndiga studerande till den studerandes föräldrar. Det kan ge problem för de unga studerande som inte bor tillsammans med sina föräldrar. Stödet ska bland annat stödja ungdomars utveckling till självständiga och ansvarstagande medborgare genom att ge ungdomarna ansvar för en egen ekonomi. En utbetalning av studiebidraget till den studerande skulle ytterligare betona att studiebidraget är ett bidrag, som är riktat till den studerande och inte till hans eller hennes familj. att studiebidrag ska betalas till omyndiga studerande. att inackorderingsstöd för en omyndig studerande även i fortsättningen betalas ut till den studerandes vårdnadshavare. Det finns en risk att förslaget om utbetalning av studiebidrag till omyndiga studerande gör att ungdomar får skulder vid unga år. För att minska den risken ger betänkandet förslag på olika åtgärder för att begränsa antalet återkrav av studiehjälp samt återkravens storlek. Ekonomiska konsekvenser av förslagen och studiebidrag blir kvar inom samma utgiftsområde men stöd till ekonomiskt svaga hushåll förs över till den ekonomiska familjepolitiken. kommer nya studerandegrupper in i studiestödssystemet. Utgifterna för inackorderingsstödet ökar på grund av betänkandets förslag. Denna utgiftsökning ska täckas genom att statsbidraget till kommunerna bli mindre när inackorderingsstödet försvinner. Införandet av verklig studietid inom studiebidraget leder till en besparing på . Utgifterna för det extra tillägget försvinner. Dessa pengar går istället till det familjeekonomiska området där de tillsammans med reformutrymmet från övergången till faktisk studietid i studiebidraget betalar för det nya gymnasiebidraget Att föra in nya studerandegrupper i studiestödssystemet betyder att utgifterna för studiestödet ökar. Men denna ökning av utgifterna täcks helt genom att pengar blir kvar då aktivitetsersättning vid förlängd skolgång försvinner. Kostnaderna för den föreslagna satsningen på sommarjobb för personer som behöver extra tid för sina studier eftersom de har en funktionsnedsättning betalas också med dessa pengar. De förändringar som betänkandet föreslår blir inte dyrare för staten. lag (xxxx) om särskilt stöd vid gymnasiala studier Härigenom föreskrivs följande. Denna lag innehåller bestämmelser om gymnasiebidrag i 4–17 §§ och föräldratillägg i 18–25 §§. beslutar i ärenden om gymnasiebidrag och föräldratillägg. En omyndig studerande får själv ansöka, ta emot och råda över 1.gymnasiebidraget i den omfattning som följer av 13 §, 15 § första stycket och 17 §, och 2.föräldratillägget i den omfattning som följer av 22, 23 och 25 §§. En studerande som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) har rätt till gymnasie- bidrag om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger . Beräkning av den bidragsgrundande inkomsten Den bidragsgrundande inkomsten utgörs av den studerandes och hans eller hennes föräldrars sammanlagda årsinkomster. Vad som avses med föräldrar framgår av 7 §. För en studerande som är gift utgörs den bidragsgrundande inkomsten, i stället för vad som anges i 5 §, av den studerandes och hans eller hennes makes sammanlagda årsinkomster. Bestämmelsen i första stycket tillämpas även för en studerande som utan att vara gift lever tillsammans med en person, med vilken den studerande har varit gift eller med vilken den studerande gemensamt har eller har haft barn. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten avses med föräldrar 1.en förälder som den studerande varaktigt bor hos, 2.en person som är gift och varaktigt bor med en sådan förälder som avses under punkten 1, och 3.en person som är sambo med en sådan förälder som avses under punkten 1. Om det finns synnerliga skäl får den bidragsgrundande inkomsten beräknas utan hänsyn till en förälders eller makens inkomst. Med make i första stycket likställs en sådan person som avses i 6 § andra stycket. Vid beräkningen av summan av den bidragsgrundande inkomsten tillämpas bestämmelserna i 97 kap. 2 § 1–3 och 6 samt 4, 5 och 13 §§ socialförsäkringsbalken. Den bidragsgrundande inkomsten ska avse inkomst för det kalenderår då läsåret eller kursen inleds. Gymnasiebidrag lämnas med . Gymnasiebidrag lämnas för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. 12 § Gymnasiebidrag lämnas efter skriftlig ansökan. En ansökan ska vara undertecknad av den studerandes vårdnadshavare, eller om den studerande är myndig, av den studerande själv. Om det finns särskilda skäl kan en ansökan om gymnasiebidrag för en omyndig studerande vara undertecknad av den studerande själv. Gymnasiebidraget betalas ut till en förälder som den studerande varaktigt bor hos. Om den studerande är myndig ska gymnasiebidraget betalas ut till den studerande själv. Om det finns särskilda skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande, på begäran av den studerande, betalas ut till den studerande själv. Om det finns synnerliga skäl får gymnasiebidraget för en omyndig studerande, på begäran av socialnämnden, betalas ut till en förälder som inte omfattas av 14 § första stycket, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för den studerandes bästa. Om en omyndig studerande varaktigt bor hos båda föräldrarna, kan föräldrarna gemensamt anmäla till vem av dem som ska vara betalningsmottagare för gymnasiebidraget. Om någon anmälan enligt första stycket inte görs betalas bidraget ut till den av föräldrarna som senast fick barnbidraget för den studerande. En omyndig studerande som är betalningsmottagare för gymnasiebidraget har rätt att själv föra sin talan i ärenden som rör bidraget. En studerande som har barn har rätt till föräldratillägg under förutsättning 1.att barnet varaktigt bor hos den studerande, och 2.att den studerande har rätt till gymnasiebidrag enligt 4 §. Föräldratillägg lämnas med för det första barnet och med för ytterligare barn. Föräldratillägg lämnas för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. För varje barn kan högst ett föräldratillägg lämnas. Om båda barnets föräldrar uppfyller villkoren för rätt till föräldratillägg i 18 § kan föräldrarna gemensamt anmäla till vem av dem som ska vara bidragsmottagare för föräldratillägget. Om någon anmälan enligt andra stycket inte görs, lämnas föräldratillägget till den av föräldrarna som senast fick barnbidrag för barnet. Föräldratillägg lämnas efter skriftlig ansökan. En ansökan ska vara undertecknad av den studerande själv. Föräldratillägg ska betalas ut till den studerande själv. Om det finns synnerliga skäl får föräldratillägg för en omyndig studerande, på begäran av socialnämnden, betalas ut till den studerandes förälder, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för den studerandes bästa. En omyndig studerande har rätt att själv föra sin talan i ärenden som rör föräldratillägget. I fråga om handläggning tillämpas följande bestämmelser i socialförsäkringsbalken: –107 kap. 12 § om preskription, –108 kap. 2, 11 och 22 §§ om återbetalningsskyldighet, –108 kap. 15, 16, 19 och 21 §§ om ränta, –110 kap. 13 § och 31 § första stycket samt 115 kap. 4 § om skyldighet att lämna uppgifter, –110 kap. 46 § och 47 § första stycket om skyldighet att anmäla ändrade förhållanden, –110 kap. 39 och 42 §§ om undantag från sekretess, –110 kap. 52 § om indragning och nedsättning av ersättning, –112 kap. 2 och 3 §§ samt 108 kap. 10 § första stycket om interimistiska beslut, –113 kap. 2–17, 19, 20 och 21 §§ om ändring och omprövning samt om överklagande. En fordran på gymnasiebidrag eller föräldratillägg får inte överlåtas och inte heller tas i anspråk genom utmätning. Denna lag träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 33 kap. 13 och 20 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 33 kap, 8, 13 och 20 §§ ska utgå, dels att 15 kap. 5 § och 33 kap. 1 och 8 §§ ska ha följande lydelse. Förlängt barnbidrag lämnas med från och med kvartalet som anges i 4 § för ett barn som går i 2. grundsärskolan, I detta kapitel finns inledande bestämmelser i 2–4 §§. Vidare finns bestämmelser om – rätten till sjukersättning eller aktivitetsersättning i 5–8 §§ – förmånsnivåer i 9–13 §§, – förmånsnivåer i 9–12 §§, – förmånstiden i 14–20 §§, – förmånstiden i 14–19 §§, –aktiviteter under tid med aktivitetsersättning i 21–25 §§, och –särskilda insatser för försäkrade med tre fjärdedels ersättning i 26–28 §§. 1 Senaste lydelse 2011:1091. En försäkrad som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skolgång på grundskolenivå och gymnasial nivå vid ingången av juli det år då han eller hon fyller har rätt till aktivitetsersättning. Aktivitetsersättning lämnas inte till en försäkrad som har rätt till studiestöd enligt studiestöds- lagen (1999:1395). Om den försäkrade avbryter sina studier har han eller hon rätt till aktivitetsersättning , om bestämmelserna i 5- 7 §§ är uppfyllda. Bestämmelsen i andra stycket tillämpas inte om den försäkrade hade giltiga skäl för att avbryta sina studier. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Till en försäkrad som före har påbörjat studier och för dessa beviljats aktivitetsersättning enligt 33 kap. 8 § i sin lydelse före får sådan ersättning lämnas som skolgången varar. Bestämmelsen i 33 kap. 13 § ska fortfarande tillämpas . lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor Härigenom föreskrivs att det ska införas två nya paragrafer, 2 a och 2 b §§, av följande lydelse i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. En elev som inte uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag men i övrigt uppfyller villkoren för bidraget, ska när det gäller rätt till stöd enligt denna lag, jämställas med en elev som har rätt till studiehjälp. Stöd enligt denna lag ska inte ges om eleven har rätt till inackorderingsstöd enligt studie- stödslagen (1999:1395) eller kostnadsfri skolskjuts enligt skol- lagen (2010:800). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 2 kap. 8 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 14 § ska betecknas 2 kap. 16 §, dels att 1 kap. 7 §, 2 kap. 1–3, 5–7, 9 och 14 §§, 3 kap. 13 § och 5 kap. 3 § samt rubrikerna närmast före 2 kap. 2 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 2 kap. 14 § ska sättas närmast före 2 kap. 16 §, dels att den nya 2 kap. 16 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 1 a, 2 a, och 15 §§ samt närmast före 2 kap. 14 och 15 §§ nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2012/13:148 Föreslagen lydelse Utländska medborgare som kan härleda rättigheter i fråga om familjeförmåner från ska, när det gäller rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg enligt denna lag, jämställas med svenska med- borgare, om de är Utländska medborgare som kan härleda rättigheter i fråga om familjeförmåner från ska, när det gäller rätt till studie- hjälp i form av studiebidrag enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare, om de är 1.gästforskare som avses i lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare med uppehållstillstånd i för forskning, 2.familjemedlemmar till en gästforskare som avses i 1 och har uppehållstillstånd i , eller 3.familjemedlemmar till en utländsk medborgare som har ett EU-blåkort enligt 6 a kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) och själva har uppehållstillstånd och ska studera i . Studiehjälp består av studie- Studiehjälp består av studie- bidrag, inackorderingstillägg och bidrag och inackorderingsstöd. En omyndig studerande får själv ta emot och råda över studiehjälp i form av studiebidrag i den omfattning som följer av 14 och 15 §§. och utbildningar som bestäms och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den av regeringen eller av den får dock lämnas bara till den som studerar vid de läroanstalter och bara till den som behöver funktionsnedsättning som har rätt måltider och bostad. Regeringen eller den myndighet rätten till inackorderingsstöd. Studiebidrag får lämnas från Studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande det kvartal då den studerande och extra tillägg kan lämnas även kan lämnas även till studerande till studerande som är yngre. som är yngre. Studiehjälp lämnas längst till och med det första kalender- halvåret det år då den studerande fyller . Studiehjälp får lämnas bara för heltidsstudier, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Om den studerande utan giltigt skäl är frånvarande från den verksamhet som ingår i utbildningen ska studiehjälp inte lämnas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om när studiehjälp inte ska lämnas enligt andra stycket. Studiehjälp får lämnas för de Studiehjälp får lämnas för av ett läsår då den studerande bedriver studier. extra tillägg får lämnas även för 2 Senaste lydelse 2002:1108. Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom och ledighet finns i 10 §. Studiehjälp beräknas bara för hela, sammanhängande tids- perioder under ett kalenderhalvår för heltidsstuderande och för deltids- studerande, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Det får bestämmas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer hur många dagar ett läsår skall anses omfatta vid tillämpningen av detta kapitel och hur skall fördelas på kalender- halvåren. Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom och ledighet finns i 10 §. med lägst 1 190 och högst . Extra tillägg lämnas med 855, . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om storleken av studiebidraget och inackorderingsstödet. Studiehjälp för studier utomlands Studiehjälp för utlandsstudier Studiehjälp får lämnas för studier utanför , om 1.den studerande är svensk medborgare, 2.studierna inte med lika stor Studiehjälp får lämnas för studier utanför (utlands- studier), om den studerande är svensk medborgare. 3 Senaste lydelse 2006:955. fördel kan bedrivas vid en svensk 3. studierna svarar är jämförbara med studier vid en utbildning som omfattas av ett förordnande enligt 2 §. studiehjälp får lämnas för studier (EES) och stycket 1 eller 2 inte är uppfyllda. lämnas om studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt. Regeringen eller den myndighet meddelar ytterligare föreskrifter om när studiehjälp får lämnas för Regeringen eller den myndighet Studiehjälp i form av studie- bidrag ska betalas ut till den tillämpningen av detta kapitel. Studiehjälp i form av inac- korderingsstöd ska betalas ut till den studerandes vårdnadshavare. Om den studerande är myndig ska inackorderingsstöd betalas ut till honom eller henne. Regeringen eller den myndighet meddelar föreskrifter om undantag från första och andra styckena. En omyndig studerande har rätt att själv föra sin talan i ärenden som rör studiebidrag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om tillämpningen av detta kapitel. Studiemedel får lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat. 1. i fråga om studerande som avses i 2 § första stycket, om han eller hon tidigare inte har varit inskriven vid någon läroanstalt eller utbildning som avses där, 2. i fråga om studerande som 2. i fråga om studerande som avses i 2 § andra stycket, om han avses i 2 § andra stycket, om han eller hon tidigare inte har varit eller hon tidigare inte har varit eller utbildning som avses i 2 § eller utbildning som avses i 2 § eller 2 kap. 2 §; eller 2 kap. 2 §; lämnas utan föregående pröv- lämnas utan föregående pröv- ning inom ramen för sådan ning inom ramen för sådan som omfattas av ett förordn- ande enligt 2 kap. 2 §. enligt 2 kap. 2 §. Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med av prisbasbeloppet vid studier på heltid, men av heltid, och men av heltid. Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande ska ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen meddelar föreskrifter om att det högre bidrags- beloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Regeringen meddelar också föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. En studerande som på grund av funktionsnedsättning ännu inte har avslutat sin skolgång vid ingången av andra kalender- halvåret det år då han eller hon fyller och som studerar vid en läroanstalt eller utbildning som avses i 2 § andra stycket har, med den begränsning i tiden som följer av 8 §, rätt till det högre bidragsbeloppet skolgången varar. Om en studerande som avses i fjärde stycket på grund av funktionsnedsättning inte förmår att bedriva studier på heltid, men 4 Senaste lydelse 2010:2018. Om ett återkrav avser studie- hjälp till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyndig, är den studerande betalnings- skyldig om han eller hon var betalningsmottagare för bidraget. Om den studerandes förmyndare var betalningsmottagare är han eller hon betalningsskyldig. bedriver studier på minst av heltid, ska studie- bidrag ändå lämnas med belopp enligt första stycket 1. En studerande som avses i fjärde stycket har inte rätt till skall krävas När studiestöd ska krävas Om ett återkrav avser studie- hjälp till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyndig, är den som då var den omyndiges förmyndare betalningsskyldig. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas för studier som bedrivs efter . 2.En studerande som har beviljats aktivitetsersättning med stöd av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i socialförsäkringsbalken, har inte rätt till studiemedel enligt 3 kap. 13 § fjärde stycket som aktivitetsersättning lämnas. 3.En studerande som före har beviljats inackorderingstillägg enligt 2 kap. 2 § i sin lydelse före , eller som har beviljats stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 §, 18 kap. 32 § eller 20 kap. 19 § skollagen (2010:800) i sin lydelse före för studier på viss utbildning, har rätt till inackorderingsstöd enligt 2 kap. 2 a § för att slutföra utbildningen. lag om ändring av lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner Härigenom föreskrivs att 1 och 6 §§ lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner ska ha följande I denna lag finns bestämmelser om hur förmögenhet ska beräknas vid prövning av rätt till 1. bilstöd, tillägg enligt socialföräkringsbalken, och 2. studiehjälp i form av extra tillägg och nedsättning av års- av studielån enligt studie- stödslagen (1999:1395). (1999:1395). I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall, lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade social- försäkringsförmåner för neurosedynskadade och lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall finns ytterligare bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt dessa respektive lagar. Vid beräkning av förmögenhet Vid beräkning av förmögenhet för prövning av rätt till studiehjälp i för prövning av rätt till ned- form av extra tillägg och rätt till sättning av årsbelopp vid åter- studiestödslagen (1999:1395) ska (1999:1395) ska det bortses från tillgång som avses det bortses från tillgång som avses i 4 § 1 i 4 § 1 och från skulder med säkerhet i sådan tillgång. säkerhet i sådan tillgång. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2012:665. lag om ändring i skollagen (2010:800)