sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Det finns t.ex. ofta en så kallad äppelhylla på biblioteken en avdelning med medier speciellt anpassade för barn och unga med funktionshinder. CFLL delar ut priset Bästa lättlästa bibliotek. Kriterierna för nominering är att har insett behovet av lättläst hos flera målgrupper, till exempel invandrare, personer med dyslexi eller med annan funktionsnedsättning, men även till ointresserade eller ovana läsare. ska arbeta med aktiv marknadsföring riktat till målgrupperna genom inbjudan till eller uppsökande verksamhet. Man ska på ett medvetet sätt skylta upp och informera om lättläst, samt placera böckerna och nyhetstidningen 8 SIDOR så att låntagarna lätt hittar dem. ska även ha avsatt resurser för ett aktivt arbete med lättläst med en ansvarig person. , Infomix, har i uppdrag av Region att göra information tillgänglig för alla. Tjänsten får användas av kommunerna inom regionen. Infomix är konsulter i frågor som handlar om tillgänglig information och anpassar texter så att de ska vara enkla att läsa med hjälpmedel. De bearbetar och anpassar information så att den blir tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar. De bearbetar texter till lättläst svenska och klarspråk, gör inläsningar, erbjuder information på cd, dvd och i punktskrift. Det finns även andra regioner/landsting som har startat liknande verksamheter. Intresseorganisationerna är aktiva inom de områden som angår deras medlemmar. Flera av organisationerna deltar också i projekt och utvecklingsarbeten samt i egna och andras studier och utredningar. Utredningen har tagit kontakt med flera intresseorganisationer för att få deras synpunkter på lättläst. Följande organisationer har svarat: , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) FUB är en intresseorganisation som arbetar för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Föreningen har drygt 27 000 medlemmar i cirka 150 lokalföreningar. Medlemmarna är personer med utvecklingsstörning och deras anhöriga. FUB använder sig av CFLL:s olika tjänster; främst lättlästa böcker (både skönlitteratur och faktaböcker), 8 SIDOR och läsombudsverksamheten. FUB är också en av arrangörerna i den årliga bokmässan för lättläst i . Den sker i samarbete med CFLL, , , Länsbiblioteket och kommun. I medlemstidningen finns en avdelning skriven på lättläst. Medlemmarna med utvecklingsstörning efterfrågar samhällsinformation som är lätt att förstå och de är inte nöjda med den information som finns på myndigheternas webbsidor. De önskar också nyhetsprogram på tv på lätt svenska eftersom en del medlemmar tycker att 8 SIDOR är för svår. De vill att de kommunala beslut som gäller dem själva alltid ska skrivas på lättläst. Läsombuden är en verksamhet som uppskattas och fungerar mycket bra men det behövs fler. Lättlästa böcker på biblioteken placeras ofta på barnavdelningen vilket inte känns bra när man som vuxen vill låna böcker. Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter, är ett handikappförbund som samlar personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, personer med matematiksvårigheter/dyskalkyli, deras anhöriga, föräldrar och andra intresserade. Förbundet är partipolitiskt och religiöst obundet och har drygt 6 000 medlemmar organiserade i cirka 60 föreningar runt om i landet. drev ett Arvsfondsprojekt kallat loss. Syftet var att problematisera synen på lättläst utifrån behoven hos personer med lässvårigheter/dyslexi, som inte primärt beror på nedsatt intelligens, syn eller hörsel. I projektet ingick, personer med egna funktionsnedsättningar forskare, företrädare för , CFLL och Funka . Resultatet finns på portalen och . I skriften konstaterar man att det primära för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi inte är att förenkla den intellektuella nivån i texterna. Det finns inte samma behov av att undvika abstrakta begrepp, icke frekventa ord med mera. Ett viktigt krav var också att all text även måste finnas tillgänglig digitalt eftersom många med dessa svårigheter föredrar att lyssna till texterna.9 Förbundet utvecklade senare, i ett arvsfondsprojekt, sin hemsida utifrån erfarenheterna från Språka loss vad gäller text, grafisk form och det vidgade textbegreppet. Inom samma projekt utvecklade FUB portalen FUB-koll, för den grupp utvecklingsstörda som har absolut svårast att läsa. Man initierade och drev även Läsaren. Erfarenheterna samlades på portalen där man parallellt publicerade forskning och erfarenheter om kognition och språk. avslutades projektet med ett webbsänt seminarium i samarbete med Internetfonden .se och . deltar, i samverkan med , med utvecklandet av en applikation för att personer som har svårt att hinna läsa textremsan på film och tv ska kunna lyssna till det som står. beviljades , FUB och Autism och medel för ännu ett arvsfondsprojekt. Där ska medlemmar med egna nedsättningar och erfarenheter utbildas. De ska få möjlighet att yttra sig om sina och sin målgrupps behov i förhållande till olika sätt att kompensera för svårigheter. Resultaten kommer att vägas samman med en vetenskaplig inventering, som KTH på initiativ av förbunden gör om Kognitiv tillgänglighet till elektronisk kommunikation. Det är en systematisk kunskapsöversikt av den forskning som finns på området och ska resultera i en vetenskaplig artikel och en populär skrift. Ett 30-tal personer med egna svårigheter, som utgör basen i projektet, kommer tillsammans med företaget att inventera och utveckla de metoder som finns för att upptäcka målgruppernas behov. Slutligen ska resultaten, delvis finansierade av , sammanställas till krav på nationella och internationella standarder när det gäller kognitiv/språklig tillgänglighet. De involverade brukarna utbildas också för att få fler företrädare med egna funktionsnedsättningar i olika kommittéer inom (). Utbildningen syftar också till att de ska kunna arbeta som konsulter till företag och myndigheter som vill bli mer tillgängliga. 9 , Förbundet 2002, Framtidens läromedel för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som ADHD, Aspergers syndrom, Tourettes syndrom, språkstörningar och tvångssyndrom. har cirka 13 000 medlemmar och 50 lokalföreningar runt om i landet. Attention tycker inte att lättläst i första hand riktar sig till deras medlemsgrupper, texterna upplevs ofta för lätta. De efterlyser undersökningar och forskning om vad som passar deras medlemmar. Förbundet tycker att det är viktigt att arbeta med tillgänglighet men är mer inriktade på internet och hur texter presenteras på skärmen och arbetet inom Fungerande medier. arbetar för att skapa bättre villkor för barn, ungdomar och vuxna med autism, Aspergers syndrom och andra autismliknande tillstånd. Förbundets medlemmar är personer med egen funktionsnedsättning, närstående och professionella. Styrelsen har en motsvarande sammansättning. Förbundet har cirka 12 000 medlemmar fördelade på 24 distrikt. Medlemmar med diagnoser inom autismspektrumstörningar har stora behov av tillgänglighet, inte minst i form av skriven text, och lättläst är en av flera viktiga alternativ för dem. Inför valet har förbundet engagerat sig för att få lättläst och tillgängligt material om de politiska partierna. Valprocessen finns beskriven på lättläst på , däremot saknar man övergripande information om de olika politiska partierna på lättläst. är en anhörigorganisation för demenssjuka och deras anhöriga som är politiskt och religiöst obunden. Förbundet har 11 000 medlemmar och 130 lokalföreningar. De arbetar för att förbättra förhållandena för demenssjuka och deras anhöriga. deltar i projektet ! tillsammans med CFLL, och bibliotek. i är en partipolitiskt och religiöst obunden intresseorganisation, som arbetar för att de som drabbas av afasi eller har grav språkstörning ska kunna leva ett gott liv. Förbundet har cirka 5 500 medlemmar fördelade över 20 regionföreningar och 50 lokalföreningar. Afasi innebär tal- och språkstörning av olika slag och svårighetsgrad. Man kan till exempel ha svårigheter att uttrycka sin tankar i tal och skrift och man kan ha svårt att läsa. Det är viktigt att veta att personer med afasi har haft ett fullgott språk och har kvar sina kunskaper och kompetens. I studiecirklar för personer med afasi använder man främst faktaböcker och klassiker och lättlästa böcker med många bilder uppskattas särskilt. För att diskutera nyheter upplevs tidningen bra med sina korta artiklar. Cirkelledarna efterlyser mer av enkla lättlästa böcker med fler typer av ämnesinnehåll och lättläst på engelska. Folkhögskolor är en form av vuxenutbildning och de flesta anordnarna är knutna till föreningar, stiftelser, folkrörelser eller ideella organisationer. Stora delar av skolornas verksamhet finansieras med allmänna medel bl.a. från staten, medlen fördelas genom . Flera folkhögskolor har särskilt anpassade kurser för personer med funktionsnedsättningar. Det finns kurser för personer med afasi, dyskalkyli, dyslexi, förvärvad hjärnskada, hörselnedsättning, neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, psykisk funktionsnedsättning, rörelsehinder, synnedsättning och utvecklingsstörning. I den Allmänna kursen hade sammanlagt 11 200 deltagare funktionsnedsättningar vilket är av det totala antalet deltagare. I särskilda kurser hade av deltagarna en funktionsnedsättning. I dessa kurser använder lärarna i stor utsträckning lättlästa texter. Personalen anser att dessa texter är helt oumbärliga för undervisningen och även att det behövs mer fack- och skönlitteratur på lättläst för vuxna. Flera av studieförbunden har studiecirklar för personer med utvecklingsstörning, för invandrare och för personer med afasi och med läs- och skrivsvårigheter. De använder då lättläst skönlitteratur, faktaböcker och tidningar i sin undervisning. Böckerna används både för högläsning av cirkelledare men också för lästräning i de grupper där det fungerar. Cirkelledarna framhåller att det är viktigt att det är aktuella böcker som omgivningen också läser t.ex. var Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann mycket uppskattad. Både ABF och har samarbeten med CFLL. Vuxenskolan har ett samverkansavtal med CFLL och deltar i tre projekt: Läsombud inom omsorgen, Fånga stunden för läsombud inom äldreomsorgen och Läskraft! för högläsare inom frivilligsektorn. har av studietimmarna i cirklar för invandrare och för personer med funktionsnedsättning. De anser att lättläst är viktigt och nödvändigt i folkbildningsarbetet och har även producerat ett eget lättläst material, Lätta föreningsboken. Antal deltagare med funktionsnedsättning inklusive dyslexi är cirka 140 000 i 19 500 studiecirklar vilket motsvarar av det totala antalet deltagare. Digidel är en kampanj för ökade kunskaper om internet. Digidel anser att det behövs fler insatser för att minska den digitala klyftan och öka e-delaktigheten. Kampanjen, som startade , undertecknades av .SE, CFLL, , länsbibliotekarier, MTM, Handisam, , , , , och flera studieförbund. Deltagarna förenas i att alla har uppdrag om ökad delaktighet, tillgänglighet och demokrati. Kampanjen och har 2013 över 300 partners (offentliga ideella och privata aktörer). Målet för Digidel är att den digitala klyftan ska minska med minst 500 000 personer 2011–2013. är ett partipolitiskt obundet kooperativ som ger ut flera tidningar. Fokus ligger på miljö-, jämställdhets- och demokratifrågor. ger ut åtta olika tidningar, är störst. Man ger ut två mer public service-inriktade tidningar på lätt svenska, och Sesam. Dessa tidningar riktar sig till dem som inte förstår språket i en vanlig dagstidning. Båda tidningarna får statligt presstöd (respektive i driftsstöd ). vänder sig till yngre personer med svenska som modersmål som är normalbegåvade men som har svårigheter med eller motstånd mot att läsa. Språket är svårare än i 8 SIDOR och innehåller ordlistor för att läsaren ska lära sig nya ord. Texterna kräver viss förkunskap om de ämnen de handlar om och innehåller även abstrakta begrepp och bildspråk som kan vara svåra för personer med intellektuell eller kognitiv funktionsnedsättning. har recensioner av lättlästa böcker. Den har en upplaga på cirka 1 500 exemplar och kommer ut med 50 nummer . Det är främst skolor och bibliotek som prenumererar på tidningen. Sesam är en nyhetstidning på lätt svenska som vänder sig till personer som är nyanlända till och har svenska som andra språk. Tidningen bevakar invandrar- och integrationsfrågor och har många texter som handlar om hur det svenska samhället fungerar och texterna är anpassade till personer som inte är uppväxta i . Sesam har en upplaga på cirka 2 000 exemplar och kommer ut en gång . Målgrupperna är sfi-elever, skolor och bibliotek. Det finns flera gratistidningar som delas ut på olika platser. Flera av dem har korta artiklar som ger information om närområdet. Tidningen är ett exempel på en reklamfinansierad nyhetstidning som läggs ut gratis i , , och och på nätet som . Tidningen utmärks av korta konkreta texter om nyheter. Den betraktas därför som mer lättläst än de vanliga dagstidningarna och används inom sfi-utbild- ningar. Flera bokförlag ger ut lättlästa böcker. Varje bokförlag har sin egen definition av vad en lättläst text är beroende på vilken målgrupp man vänder sig till. Flera av de större bokförlagen har börjat använda begreppet lättläst i stället för benämningen nybörjarläsning eller börja läsa-böcker. Deras målgrupp är inte primärt läsovana barn och ungdomar utan barn som håller på att lära sig läsa. Dessa förlag anger ofta i sin marknadsföring att det handlar om lättlästa böcker. De kan anses lättlästa i viss mån, men inte för ett barn som till exempel har läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Sådana förlag är Natur & Kultur, Alfabeta, Lilla , , och . Andra förlag har en mer uttalad inriktning mot just barn eller vuxna med funktionsnedsättningar, läs- och skrivsvårigheter eller de som inte har svenska som modersmål t.ex. Argasso, Hegas, LL-förlaget, Nypon och . Hegas startade med att ge ut främst spännande lättlästa böcker för barn och unga. De ger ut cirka 15 boktitlar och har totalt cirka 80 titlar. I arbetet med lättlästa böcker är det både språket och handlingen som står i fokus. Till varje bok anges en Hegas-nivå 1–5 och ett LIX-tal. I varje nivå finns böcker för olika åldrar. Nivå 1 innehåller böcker för den som just börjat läsa eller för den som har ett mycket begränsat ordförråd. Nivå 2 innehåller böcker med ett mycket enkelt och konkret språk som är lätt att avkoda. Nivå 3 innehåller böcker med ett språk som ligger ganska nära talspråket. Nivå 4 innehåller lättlästa böcker med enstaka svårare ord och med ett språk som ställer lite högre krav avseende ordförråd och grammatik. Nivå 5 innehåller böcker med några svåra ord per sida och där förekomsten av bildspråk och ovanliga ord ytterligare ökar. Andra faktorer som Hegas menar gör en bok lättläst är t.ex. kronologi, persongalleri och den litterära kvaliteten. Målgrupperna är barn med dyslexi, men också barn och ungdomar som av andra anledningar har svårt att läsa, elever som inte har svenska som modersmål, barn och ungdomar med koncentrationssvårigheter och personer som har en utvecklingsstörning eller annat mentalt funktionshinder. De som köper de lättlästa böckerna är oftast lärare, skolbibliotekarier eller bibliotekarier på folkbibliotek men även alltfler privatpersoner har börjat köpa böckerna. Argasso bokförlag grundades och ger ut 15–20 titlar framför allt spänningslitteratur översatt från engelska förlagor. Argasso ger i första hand ut böcker för barn och ungdomar i serien Läsvänligt. Böckerna ska passa alla men är speciellt utformade för barn och ungdomar med dyslexi eller lässvårigheter och för barn och ungdomar med svenska som andraspråk. Texten ska vara läsvänlig, har ett speciellt utformat typsnitt och avgränsade stycken och korta kapitel. Några av böckerna finns som ljudböcker. Förlaget har även böcker som benämns extra lättläst med extra luftig text och få rader på varje sida. Förlaget har gett ut cirka 120 böcker i sina båda serier. Nypon förlag bildades och är ett specialförlag för språkutveckling. Utgivningen omfattar pedagogiskt material och lättläst litteratur som stödjer barn, ungdomar och vuxna i deras språkutveckling. Tanken är att Nypons lättlästa utgivning ska utgöra en inkörsport till att väcka lusten att läsa böcker. Böckerna är indelade i fyra nivåer knutna till läsförmåga och språklig förmåga. Lättast För den som knäckt läskoden och just börjat läsa. Det är extremt lite text på varje sida, enkla ord och korta meningar. Böckerna är fulla av illustrationer som stödjer berättelsen och hjälper läsaren att komma vidare i boken. Nästan lättast För den som behöver befästa sin läsförmåga. Det är ett vardagsnära språk, text i korta stycken och med kort radlängd. Innehållet skildrar situationer som är lätta att känna igen sig i och med många illustrationer. Lätt För den som kan läsa, men kanske inte så gärna, och inte så mycket. Språket består av välkända ord och uttryck. Handlingen är kronologisk och koppling mellan orsak och verkan tydlig. Här finns, förutom ett händelseförlopp, även personbeskrivningar och miljöbeskrivningar. Ganska lätt För den som kommit i gång med sin läsning men fortfarande behöver lättlästa böcker. Här finns kapitelböcker med få eller inga illustrationer. Innehåller något svårare namn, ord och uttryck samt lite längre meningar. Förlagets målgrupper är förskolor, skolor och bibliotek. Det är främst förskollärare, specialpedagoger, skolbibliotekarier och klasslärare som köper material. Även lärare i grundsärskolan och gymnasiesärskolan är målgrupper för Nypon förlag. För att få en ökad förståelse och kunskap om varför anpassat material och böcker behövs håller förlagets medarbetare föredrag för personal inom skolor och bibliotek. En bokkatalog skickas ut . Nypon säljer sitt pedagogiska material och böcker via sin hemsida eller LäroMedia, Adlibris, BTJ och Bokus. En mycket liten del av försäljningen går via bokhandeln till privatpersoner. Totalt har Nypon producerat 100 titlar på lättläst svenska, 90 pedagogiska material och 60 titlar på lättläst engelska. , är ett dotterförlag till Nypon som startade sin verksamhet med utgivning av lättläst för vuxna. De ger ut skönlitterära böcker för läsovana vuxna. Böckerna är uppdelade i fyra steg som visar hur lättläst boken är: small, medium, large och extra large. har gett ut 28 titlar. Målgrupper för är sfi-utbildning, särskild utbildning för vuxna, daglig verksamhet, vuxenutbildning, folkhögskolor och folkbibliotek. Bokverksta´n är ett förlag som i första hand ger ut specialpedagogiska läromedel men även lättläst skönlitteratur för olika åldersgrupper. De har läromedel som i första hand är framtagna för elever med olika funktionsnedsättningar men utformning och innehåll gör dem även användbara för elever med långsammare inlärningstakt eller andra former av inlärningssvårigheter. Språkkonsulter erbjuder språktjänster i att dokumentera och skriva bra texter, några av dessa erbjuder även tjänster inom lättlästområdet. Det finns också språkkonsultföretag som främst ägnar sig åt att göra texter tillgängliga på webben. De som arbetar som språkkonsulter har ofta en treårig universitetsutbildning där både klarspråk och lättläst ingår. En språkkonsult arbetar med svenska språket och är en blandning av kommunikatör, språkrådgivare, redaktör och skribent. På Handisams hemsida finns en lista på tillgänglighetskonsulter, drygt 20 av dessa erbjuder tjänster på lättläst svenska. Nedan beskrivs ett urval av de mer kända språkkonsulterna, förutom Lättläst-tjänsten som redan finns beskriven under 4.1.1. Språkkonsulterna erbjuder tjänster inom skrivande, språkvård, information, kommunikation och kurser i bl.a. klarspråk. Alla konsulter är examinerade språkkonsulter. eget koncept, Lättläst för alla, som inte ska blandas ihop med texter med förenklat innehåll. Lättläst för alla är tydligt formulerade texter som ska hjälpa läsaren över språkliga trösklar, men som utgår ifrån att läsaren är normalbegåvad. Funka drevs inledningsvis av funktionshindersrörelsen som ett projekt finansierat av Arvsfonden och är ett privatägt aktiebolag. Funka arbetar med tillgänglighet vad gäller information i olika format, digitala gränssnitt och automater. De har tagit fram de svenska riktlinjerna för Web Content Accessibility ) 2.0 som gör webbinnehåll mer tillgängligt. Genom att följa WCAG görs innehållet tillgängligt för människor med syn- och hörselnedsättning, inlärningssvårigheter, kognitiva funktionsnedsättningar, begränsad rörlighet, talsvårigheter och ljuskänslighet. Funka nu har även en verksamhetsdel med inriktning på tillgänglighet i byggd miljö och bemötandefrågor. De säljer konsulttjänster och arbetar nära handikapprörelsen. Inom information, webb och it arbetar Funka med t.ex. webbplatser, broschyrer, protokoll och annat skriftligt material med kunder som myndigheter, banker, organisationer med flera. Funka har även utbildningar om tillgänglighet och användbarhet för redaktörer och informatörer. Semantix erbjuder kommunikations- och språktjänster. Semantix ägs av private equity-bolaget och finns i , och . De arbetar med översättning, språkgranskning, utbildning, textredigering och -tolkning. De samarbetar med företag, myndigheter och organisationer, bland annat med språkgranskning och bearbetning av rapporter och webbtexter ur ett klarspråksperspektiv. De skriver lättlästa texter för människor som av olika anledningar har lässvårigheter, eller är otränade läsare. ETU är ett konsultföretag som arbetar med att testa och analysera tillgängligheten på webbplatser och för produkter som tillhör webben. De har även utbildningar i tillgänglighet. Hos ETU arbetar personer med synnedsättning, läs- och skrivsvårigheter, rörelsehinder och nedsatt hörsel med att testa tillgängligheten. Allt fler aktörer tar fram digitalt skolmaterial både lärare, förlag och andra producerar digitala lärverktyg. Digitala lärverktyg kan användas på datorer, läsplattor och SMART-board. Vissa av de digitala läromedlen ökar tillgängligheten för eleverna, de kan t.ex. få texten uppläst eller förstorad. Digitaliseringen av skolmaterial utmanar gamla mönster att lära. av digitala läromedel innebär också nya källkritiska utmaningar både för lärare som väljer undervisningsmaterial och för elever som ska använda det. Det öppnar också för nya möjligheter att göra läromedel speciellt för funktionshindrade där läraren kan skala av texten så att den blir enklare, klicka bort svåra ord m.m. utifrån vad han eller hon bedömer att eleven klarar. Ett exempel på ett lärverktyg är Unga Fakta som har en webbsida där man presenterar ett antal ämnen i text, bild och tal för 3–18-åringar, t.ex. om. däggdjur, grekisk mytologi och vikingar. Texterna finns även i lättlästa versioner. 4.5Aktörer i andra länder CFLL är en föregångare i arbetet med lättlästa texter på internationell nivå. Det kan vara intressant att undersöka hur andra länder organiserat arbetet och var ansvaret ligger för att det finns tillgång till lättläst material. Även om det inte är möjligt eller önskvärt att man kopierar någon annan organisations arbete kan man ändå lära av andra och få idéer till förbättringar. Kehitysvammaliitto och Förbundet (), är intresseorganisationer som företräder personer med utvecklingsstörning. De fördelar medel från (spel- och lotterimedel). Inom dessa organisationer finns de två lättlästcentren, Selkokeskus för finsktalande och . De båda centren samarbetar med varandra och är förhållandevis små jämfört med CFLL. Centren ger ut en lättläst tidning /LL-Bladet både på finska och svenska . Centren tar fram samhällsinformation och webbtexter på lättläst åt myndigheter, har kurser i lättläst för lärare och författare och försöker sprida information om lättläst. I har man en gemensam symbol för lättläst oavsett vem som producerar materialet och oavsett om språket är finska eller svenska.