sou · H1B338 · 2013-06-12 00:00:00 — Sammanfattning och analys av kartläggningen utredningen vid kartläggningen noterat att det i förarbetena till de enskilda utvidgningarna ofta har anförts att ändringen i fråga end- ast i liten utsträckning kommer att innebära ökade kostnader. Jämförelsen har då givetvis utgått från den situation som har rått precis före den aktuella ändringen. Den ökade resursåtgång som sammantaget blivit följden av flera på varandra följande utvidg- ningar av författningens straffsanktionering bör dock ha kunnat vara betydande. Lagen om kontaktförbud är ett tydligt exempel på det ovan sagda. När lagen infördes bedömdes (prop. 1987/88:137 s. 38 f.) den nya uppgift som genom lagen lades på rättsväsendet – handläggning av ärenden om besöksförbud (numera kontaktförbud) – inte i någon större utsträckning komma att ta åklagarväsendets resurser i anspråk. För polisen och domstolarna uppskattades införandet av regleringen komma att innebära endast marginella förändringar. Regleringen har därefter utvidgats , och . Vid det första tillfället gjordes bedöm- ningen att ändringarna inte skulle leda till några större merkost- nader (prop. 2002/03:70 s. 67 f.). Inför den senaste ändringen (prop. 2010/11:45 s. 75 f.) anfördes att arbetet med den nya uppgift som då lades på rättsväsendet – handläggningen av ärenden om elektronisk övervakning av särskilt utvidgade kontaktförbud – främst skulle komma att belasta polisväsendet som skulle verkställa den elektroniska övervakningen. För åklagarna och domstolarna bedömdes däremot den ökade arbetsbelastningen bli liten. Vad som här ska framhållas är att jämfört med situationen innan det fanns någon reglering av kontaktförbud, tar dock nuvarande kriminali- sering av överträdelser av kontaktförbud i anspråk en betydande resursmängd hos rättsväsendet. Följande statistik belyser det sagda. tog emot cirka 13 300 ansök- ningar om kontaktförbud och utfärdade drygt 3 600 kontakt- förbud. uppgick antalet anmälda brott mot lagen om kontaktförbud till nästan 5 300. Det totala antalet lagförda brott uppgick till närmare 800, varav över 700 avsåg lagföring genom dom. (Antalet lagföringsbeslut där brott mot lagen om kontakt- förbud utgjorde huvudbrottet uppgick till närmare 150). Den ökade straffbeläggningen av osjälvständiga brottstyper, vilken har kunnat iakttas såväl på brottsbalksområdet som på det specialstraffrättsliga området, kan ses som en särskild form av ny- kriminalisering. Sammantaget bör den vidgning av det kriminali- serade området som skett genom sådan straffbeläggning ha med- Sammanfattning och analys av kartläggningen fört en påtagligt ökad resursåtgång för rättsväsendet, dels för att det handlar om kriminalisering av en ansenlig mängd gärningar, dels för att utredandet av vissa av dessa gärningar, t.ex. förberedelse- gärningar, allmänt sett tar stora resurser i anspråk. infördes i 35 kap. 2 § BrB en bestämmelse som innebar att vissa brott aldrig preskriberas (prop. 2009/10:50). Detta är ytter- ligare ett exempel på en lagändring som inte direkt har påverkat omfattningen av det straffbelagda området, men som ändå torde kunna komma att leda till en klar ökning av rättsväsendets resurs- åtgång, eftersom den har betydelse för varaktigheten av straff- beläggningen och därmed också för hur länge en gärning får och ska hanteras inom rättsväsendet. De brott för vilka preskription slopades var bl.a. mord och dråp och försök till dessa brott. 5.5Hur tas rättsväsendets resurser i anspråk för olika brottstyper? I det följande ges en översiktlig beskrivning av hur rättsväsendets resurser tas i anspråk för olika brottstyper. Liksom i föregå- ende avsnitt avses här med rättsväsendet de allmänna domstolarna samt polis- och åklagarmyndigheterna. Redogörelsen grundar sig i huvudsak på årsredovisningarna för från dom- stolar, Polisen, och . I Polisens årsredovisning för (se s. 189 ff.) redovisas verk- samhetsstatistiken uppdelad på elva brottskategorier grupperade i tre brottsområden. Till brottsområde 1 hör våldsbrott, övriga brott mot person, tillgreppsbrott exklusive tillgrepp i butik och skade- görelsebrott. Brottsområde 2 utgörs av narkotikabrott och trafik- brott. I brottsområde 3 ingår tillgreppsbrott i butik, bedrägeribrott m.m., ekonomiska brott (brott mot borgenärer enligt 11 kap. BrB och brott mot vissa specialstraffrättsliga författningar som t.ex. skattebrottslagen, aktiebolagslagen och lagen om handel med finansiella instrument), övriga brottsbalksbrott (bl.a. brott mot 13–21 kap. BrB) och övriga specialstraffrättsliga brott (bl.a. brott Sammanfattning och analys av kartläggningen mot alkohollagen, vapenlagen, jaktlagen, fiskelagen, , utlänningslagen, arbetsmiljölagen och lagen om kontaktförbud). Av årsredovisningen framgår att uppgick antalet anmälda brott till närmare 1,5 miljoner (se s. 211) och att antalet inkomna ärenden (ett ärende kan innehålla flera anmälda brott) uppgick till drygt 1,2 miljoner (se s. 11). Det ska observeras att i dessa mått (anmälda brott och inkomna ärenden) ingår inte trafikärenden som resulterat i en på plats godkänd ordningsbot (se s. 192 f.). utfärdade Polisen omkring 300 000 ordningsböter för trafikförseelser. I verksamhetsstatistiken har vidare brott och ärenden som registre- rats via ATK (Automatiserad trafiksäkerhetskontroll) exkluderats i redovisningen (se s. 209). uppgick antalet ärenden som registrerats via ATK till omkring 230 000 (se s. 11). Enligt statistiken (se s. 211) avsåg drygt 900 000 av de närmare 1,5 miljoner brott som anmäldes brottsområde 1, dvs. våldsbrott, övriga brott mot person, tillgreppsbrott (exkl. i butik) och skadegörelsebrott. Drygt 250 000 av de anmälda brotten hän- förde sig till brottsområde 2, dvs. narkotika- och trafikbrott. Nästan 300 000 av de anmälda brotten avsåg brottsområde 3 och av dessa hänförde sig drygt 50 000 till kategorin övriga specialstraffrättsliga brott (dvs. den kategori som omfattar merparten av de special- straffrättsliga författningarna). I årsredovisningen finns uppgift om den resurstid som ägnades åt olika slags kärnverksamhet inom rättsväsendet, däribland utred- ning och lagföring av brott. (Enligt läsanvisningarna till årsredovis- ningen avser utfallet resurstid antal timmar som registrerats i något av Polisens tidrapporteringssystem, se s. Den resurstid som ägnades åt utredning och lagföring fördelade sig mellan de olika brottsområdena på så sätt att av resurstiden avsåg brottsområde 1, medan resterande resurstid fördelade sig i princip jämnt mellan övriga två brottsområden (var- dera). Vad beträffar brottsområde 2, narkotika- och trafikbrott, bör påpekas att resurstiden omfattade hantering av trafikärenden som resulterat i en på plats godkänd ordningsbot. När det gäller de olika brottskategorierna kan noteras att våldsbrott och övriga brott mot person tillsammans tog i anspråk av resurstiden för utredning och lagföring, medan övriga specialstraffrättsliga brott upptog av denna. Sammanfattning och analys av kartläggningen I årsredovisning för (se s. 38 ff.) har myndighetens totala kostnader () fördelats på olika brottsgrupper i proportion till utfallet av den tidsredovisning som genomfördes . Alla åklagare vid de allmänna åklagarkamrarna redovisade då sin arbetade tid uppdelad på 15 brotts- grupper. Redovisningen avsåg tidsåtgång per brottsmisstanke inom respektive brottsgrupp. Brottsgrupperna var följande: (1) ärenden som ej rör ansvar för brott, (2) bötesbrott, (3) trafikbrott, (4) snatteri, (5) tillgrepp (utom snatteri och rån), (6) narkotikabrott – enkla (bruk och innehav), (7) narkotikabrott – övriga, (8) mord, dråp, misshandel med dödlig utgång, (9) rån, grovt rån, grov misshandel, (10) övriga våldsbrott, (11) sexualbrott, (12) miljöbrott, (13) eko- brott, (14) övriga förmögenhetsbrott (bedrägeri, förskingring, tro- löshet) och (15) övriga brott med fängelse i straffskalan. Såväl antalet inkomna brottsmisstankar som antalet avslutade brottsmisstankar uppgick till drygt 630 000. Av redovisningen framgår att de två i särklass mest kostsamma brottsgrupperna var rån, grovt rån och grov misshandel samt övriga våldsbrott. av myndighetens totala kostnader avsåg handläggning av dessa båda brottsgrupper. Den brottsgrupp (bortsett från handläggning av ärenden som ej rör ansvar för brott) som lades minst resurser på var bötesbrotten. av myndighetens totala kostnader hänförde sig till handläggning av brottsmisstankar avseende bötesbrott. Till de brottsgrupper som, efter bötesbrotten, svarade för lägst andelar av myndighetens totala kostnader hörde miljöbrotten (), mord m.m. (när- mare ) och ekobrotten (). (När det gäller ekobrotten bör påpekas att redovisningen inte omfattar Ekobrotts- myndighetens handläggning av sådana brott utan enbart de eko- brott som handlägger. )Vidare kan nämnas att trafikbrotten stod för av kostnaderna, narkotika- brotten för sammanlagt , snatteribrotten för , tillgreppsbrotten (utom snatteri och rån) för och sexualbrotten för . I årsredovisningen anges att den genomsnittliga kostnaden för att handlägga en brottsmisstanke var . Det finns även upp- gift om den ungefärliga kostnaden för en brottsmisstanke inom en viss brottsgrupp. Här framgår att det är stora skillnader i kostna- derna per brottsmisstanke för de olika brottsgrupperna. Sammanfattning och analys av kartläggningen högst var kostnaden för att handlägga en brottsmisstanke som rör mord, dråp eller misshandel med dödlig utgång, . Detta kan jämföras med att kostnaden var för att handlägga en brottsmisstanke avseende ett bötesbrott. Nämnas kan också att kostnaden för att handlägga en brottsmisstanke om miljö- brott uppgick till nästan och att motsvarande kostnad för ett ekobrott var . årsredovisning omfattar inte den verk- samhet som bedrivs av . Nämnda specialist- myndighet för bekämpning av ekonomisk verksamhet avger en egen årsredovisning. Av årsredovisning för framgår (se s. 13 ff.) att antalet inkomna brottsmisstankar uppgick till drygt 38 000 och att antalet avslutade brottsmisstankar uppgick till drygt 45 000. Merparten av de inkomna brottsmisstankarna, över 80 pro- cent, avsåg skattebrott och bokföringsbrott. Av de avslutade brottsmisstankarna hänförde sig cirka 9 000 till kategorin mängdärenden (ärenden som kräver maximalt åtta tim- mars utredningstid), cirka 28 000 till kategorin projektärenden (ärenden som kräver fler än men färre än 80 timmars utredning) och cirka 8 000 till kategorin särskilt krävande ärenden (ärenden som kräver mer än 80 timmars utredning). Baserat på myndighetens tidrapporteringssystem har beräknats den genom- snittliga kostnaden per avslutad brottsmisstanke för respektive ärendekategori. Kostnaden per avslutad brottsmisstanke hänförlig till ett mängdärende uppgick till . För avslutade brotts- misstankar i kategorierna projektärenden och särskilt krävande ärenden var kostnaderna respektive . Av årsredovisningen för (se s. 19 ff.) framgår bl.a. att den totala kostnaden för verksamheten vid de allmänna domstolarna detta år uppgick till . Kostnaden för tings- rätternas verksamhet var , medan kostna- derna för hovrätterna och var drygt 656 miljo- ner kr respektive . För tingsrätternas del uppgick antalet inkomna brottmål till nästan 91 000 och antalet avgjorda brottmål var något högre. Till hovrätterna och inkom drygt 9 500 respektive Sammanfattning och analys av kartläggningen 1 800 brottmål. I dessa instanser var antalet avgjorda brottmål något lägre än antalet inkomna brottmål. Ett brottmål kan avse åtal för ett eller flera brott. Antalet tilltalade i ett brottmål kan vara en eller flera. I årsredovisningen anges att den genomsnittliga styckkostnaden för att hantera ett brottmål i tingsrätt var . Motsvarande styckkostnad för hovrätt och var respektive . För att få en bild av hur domstolarnas resurser fördelar sig på olika brottstyper har utredningen från hämtat in uppgifter om 2011 års resursfördelning för tingsrätterna och hov- rätterna, vilken legat till grund budgetarbete. Nämnda resursfördelning baserades på det genomsnittliga antalet mål av olika kategorier . Varje kategori erhöll ett särskilt vikttal, som speglade resursbehovet (utifrån tidredovisning från personal sysselsatt i kärnverksamheten) hos ett mål i den aktu- ella kategorin jämfört med mål som tillhörde andra kategorier. Efter den inledande grundfördelningen av resurserna räknades sedan fram tillägg för dels förtursmål och dels långa mål (mål vars huvudförhandlingstid översteg ). Vid resursfördelningen för tingsrätterna delades brottmålen in i fem kategorier, nämligen bötesmål, brott mot person, förmögen- hetsbrott, ekonomisk brottslighet och övriga brottmål. Omkring hälften av tingsrätternas resurser hänfördes vid grundfördelningen till brottmålshanteringen. Av dessa brottmålsresurser fördelades till bötesmålen, till brotten mot person, till förmögenhetsbrotten, till den ekonomiska brottsligheten och till de övriga brottmålen. Det tillägg som sedan gjordes för förtursmål och långa mål motsvarade av den resurs som vid grund- fördelningen hade förts till brottmålshanteringen. Någon uppdelning av brottmålen i olika underkategorier gjordes däremot inte vid resursfördelningen för hovrätterna. Av hovrätter- nas resursfördelning framgår att vid den inledande grundfördel- ningen hänfördes av resurserna till brottmåls- hanteringen. Därefter gjordes tillägg för förtursmål och långa mål motsvarande av den resurs som vid grund- fördelningen belöpte på brottmålen. Sammanfattning och analys av kartläggningen Som framgått av redogörelsen ovan redovisar domstolarna samt polis- och åklagarmyndigheterna sina respektive verksamheter på olika sätt. Exempelvis varierar i hög grad de brottskategorier, eller sammanslagningar av brottskategorier, som redovisningen utgår från. Med hänsyn till de stora skillnaderna i sätten att redovisa verksamheter som hör till rättsväsendet kan utredningen endast dra begränsade slutsatser beträffande hur rättsväsendets resurser tas i anspråk för olika brottstyper. Det bör framhållas att om förut- sättningarna för bedömning och analys av resursanvändningsfrågor ska förbättras måste man se till att verksamheter som hör till rätts- väsendet redovisas på ett jämförbart sätt. Exempelvis bör verksam- heterna ges tydliga anvisningar om vilka brottskategorier som redo- visningen ska utgå från. Mot bakgrund av redovisningen ovan kan konstateras att vålds- brott och övriga brott mot person är de områden som tar i anspråk den i särklass största delen av de resurser som rättsväsendet lägger ner på utredning och lagföring av brott. Här kan t.ex. på- minnas om att av den resurstid som Polisen ägnade åt utredning och lagföring lades på dessa områden. Vidare avsåg av kostnader handläggning av rån, grovt rån och grov misshandel samt övriga våldsbrott. När det gäller de allmänna domstolarna kan pekas på att vid resursfördelning hänfördes vid grundfördelningen av brottmålsresurserna till kategorin brott mot person. När det gäller utredning och lagföring av brottslighet på det specialstraffrättsliga området framträder mot bakgrund av redovis- ningen att det främst är narkotika- och trafikbrott samt ekonomisk brottslighet som i betydande omfattning drar resurser för rätts- väsendet. Exempelvis åtgick av Polisens resurstid för utredning och lagföring av brott till hantering av nar- kotika- och trafikbrott. Hos svarade trafik-, narkotika- och ekobrott tillsammans för av myndig- hetens totala kostnader. kostnad för eko- brott var visserligen tämligen liten (av den totala kost- naden). Till åklagarväsendets resursåtgång för ekomål hör dock också kostnader för utredning och lag- föring av brott. Här kan påpekas att antalet inkomna brotts- misstankar till uppgick till drygt 38 000 (som en jämförelse kan nämnas att antalet inkomna Sammanfattning och analys av kartläggningen brottsmisstankar till uppgick till drygt 630 000) och att den genomsnittliga kostnaden för att handlägga en brotts- misstanke om ekobrott var tämligen hög hos båda åklagarmyndig- heterna (hos och mellan och hos ). Vad slutligen beträffar domstolarna framgår av redovisningen ovan att vid grund- fördelning av brottmålsresurser hänfördes till hanteringen av ekonomisk brottslighet. Hanteringen av narkotika- och trafikbrott torde till stor del ha ingått i den kategori som benämndes övriga brottmål och som erhöll av de fördelade resurserna. Slutligen kan också konstateras att de resurser som rättsväsendet lägger ner på utredning och lagföring av bötesbrottslighet – till denna kategori hör brott mot merparten av de specialstraffrättsliga författningarna – är tämligen små, sett i förhållande till den totala resursanvändningen. Av årsredovisning för framgår att av myndighetens totala kost- nader hänförde sig till handläggning av brottsmisstankar avseende bötesbrott. I domstolarnas resursfördelning hänför- des av resurserna till bötesmål. I samman- hanget kan också nämnas att av Polisens resurstid för utredning och lagföring av brott upptogs av kategorin övriga specialstraffrättsliga brott. I denna kategori ingår i princip alla specialstraffrättsliga brott utom ekonomiska brott, trafikbrott och narkotikabrott. 1.Förändrad hantering av importmoms. 3.Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. 4.Tillstånd och medling. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. 6.Att förebygga och hantera finansiella kriser. 7.Skärpningar i vapenlagstiftningen. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. finansiella oberoende och balansräkning. 10.Rätta byggfelen snabbt! –med effektivare förelägganden och försäkringar. 11.Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 12.Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. –ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 14.En översyn inom Sevesoområdet –förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 15.För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. Del 1 och 2. 18.Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. 19.Mera glädje för pengarna. 20.Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 22.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. 23.Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. 24.E-röstning och andra valfrågor. 25.Åtgärder för ett längre arbetsliv. 26.Fri att leka och lära –ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. 27.Vissa frågor om gode män och förvaltare. 28.Försäkring på transportområdet i krig och kris. 29.Det svenska medborgarskapet. –om effekter av skolpolitiska reformer. 31.En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. –uppfyller det EU:s direktiv? 33.En myndighet för alarmering. 34.En effektivare plan- och bygglovsprocess. 35.En ny lag om personnamn. 36.Disciplinansvar i ett reformerat försvar. 37.Begripliga beslut på migrationsområdet. 38.Vad bör straffas? Del 1 och 2. Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21] E-röstning och andra valfrågor. Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. En översyn inom Sevesoområdet – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + . En effektivare plan- och bygglovsprocess. Förändrad hantering av importmoms. Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Att förebygga och hantera finansiella kriser. finansiella oberoende och balansräkning. Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Försäkring på transportområdet i krig och kris. – uppfyller det EU:s direktiv? – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. – om effekter av skolpolitiska reformer. – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst –digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. Mera glädje för pengarna. Det svenska medborgarskapet.