sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Inom forskarsamhället har utredningen haft möten med vid samt och vid . Utredningen har även haft kontakter med vid och vid . Vi har vidare träffat några aktörer inom den privata sektorn bl.a. chefredaktören för samt förlagen Hegas, Nypon och , för att få deras synpunkter på hur marknaden fungerar. Kansliet har haft kontakter med flera intresseorganisationer för funktionshindrade för att få ta del av uppfattningarna hos användarna och förmedlarna. Information om hur lättläst är organiserat i andra nordiska länder har inhämtats genom studiebesök i hos det svenska respektive det finska centret för lättläst och i hos søker bok. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har även följt beredningen i med propositionen om en ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147) som överlämnades till . Utredningen har även följt beredningen av betänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). De siffror som presenteras i utredningen är till övervägande del inhämtade från myndigheternas årsredovisningar . 2 Utgångspunkter för lättläst 2.1Samhällspolitiska mål som grund för lättläst Flera politikområden behandlar frågor som berör området lättläst nyhetsinformation och litteratur. De politikområden som utredningen bedömer har mål som i första hand utgör en grundval för statens insatser är kulturpolitiken, funktionshinderspolitiken, demokratipolitiken och utbildningspolitiken. Kulturpolitiken lägger vikt vid att kulturen är tillgänglig och vid litteraturens ställning. Språkpolitiken har mål om att alla ska ha rätt att utveckla och tillägna sig svenska språket. Inom funktionshinderspolitiken finns mål om tillgänglig information och utbildningspolitikens mål är att varje barn, elev och studerande ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. Kulturpolitikens mål är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Att alla ska kunna delta i kulturlivet innebär att personer med funktionsnedsättning ska uppmärksammas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Ambitionen är också att öka barns och ungas rätt och möjligheter att delta i kulturlivet och själva få skapa och uttrycka sig. Genom att använda ny teknik kan tillgängligheten till kulturen och kulturarvet öka. nyhetsinformation och litteratur ligger inom ansvarsområde.1 1 Budgetpropositionen 2013, Utgiftsområde 17. (dir. 2011:24) har haft regeringens uppdrag att analysera litteraturens ställning och vilka utvecklingstendenser som påverkar framtiden och lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas. Utredningen konstaterar i sitt betänkande att litteraturens ställning är god i dagens . Det finns dock orosmoln som de ungas minskade läsförmåga och läsvanor. Bokmarknaden utvecklas mot ökad integration och koncentration där en internationaliserad elektroniskt distribuerad litteratur kan bli en utmaning. Inom flera litteraturkategorier verkar de mindre förlagen bli allt viktigare. Utredningen lämnar förslag på ett läslyft för med mål att läsfärdigheten ska öka bland barn och unga och att de regelbundet ska ta del av skön- och facklitteratur. Kunskapen om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet ska öka bland dem som läser lite.2 Utredningens förslag är under beredning i . beslutade om en samlad svensk språkpolitik med fyra överordnade mål: Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Offentliga institutioner ska ta hänsyn till dessa mål i sin verksamhet och verka för att de nås. Varje statlig och myndighet ska bedöma på vilket sätt man kan arbeta för att uppfylla målen. Den nu gällande språklagen trädde i kraft och bygger på de språkpolitiska målen ovan.3 I språklagen slås fast att svenska är huvudspråk i . I den s.k. klarspråksparagrafen (11 §) står att 2SOU 2012:65 Läsandets kultur. språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Begreppet klarspråk har kommit att stå för begripliga myndighetstexter och ett myndighetsspråk som är anpassat efter mottagaren. Syftet är att förbättra kommunikationen mellan myndigheter och medborgare. Att språket ska vara vårdat innebär att det ska följa gängse språknormer, att det ska vara enkelt innebär att det ska ligga nära talspråket och att det ska vara begripligt innebär att det ska vara anpassat så att mottagaren bör kunna förstå.4 Vikten av information på lättläst svenska finns däremot inte särskilt omnämnt eller reglerat i språklagen. som är en avdelning inom och folkminnen ska följa tillämpningen av språklagen. För att genomföra detta har de upprättat riktlinjer för tillämpningen av språklagen.5 Målet att alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet eller nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Modersmål är även de nationella minoritetsspråken och teckenspråk. För dessa språk finns en förstärkt rätt till modersmålsundervisning i skolan. Döva och hörselskadade har teckenspråk som sitt modersmål eller som sitt primära kommunikationsspråk. De nationella målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen ska arbetet särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället, att förebygga och bekämpa diskriminering, samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell vilket innebär att rättigheter och intressen för personer med funktionsnedsättning ska genomsyra all politik och alla verksamheter som rör personer med funktionsnedsättning. ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2008/09:153, Språk för alla – förslag till språklag. 5Språkrådet, Språklagen i praktiken – riktlinjer för tillämpning av språklagen. princip som återfinns i hela konventionstexten. Staterna ska genomföra åtgärder så att personer med funktionsnedsättning får tillgång på lika villkor till transporter, till information och kommunikation, innefattande informations- och kommunikationsteknik och kommunikationssystem samt till anläggningar och tjänster som är tillgängliga eller erbjuds allmänheten både i städerna och på landsbygden. Kommunikation omfattar språk, text, punktskrift, taktil kommunikation, storstil, tillgängliga multimedier, textstöd, uppläst text, lättläst språk och mänskligt tal samt tillgänglig IKT.6 Att personer med funktionsnedsättning får tillfälle att bidra med sina erfarenheter och sin kompetens i frågor som berör dem är av stor betydelse bl.a. för att insatser som vidtas för att avhjälpa hinder blir effektiva och verkningsfulla. I konventionen betonas vikten av samråd med personer med funktionsnedsättning. I propositionen Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken läggs grunderna för funktionshinderspolitiken med nationella mål och inriktning av arbetet.7 Funktionshinder definieras som den begränsning en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I den senaste uppföljningen av funktionshinderspolitiken konstaterar regeringen att även om framsteg gjorts inom olika områden, bl.a. för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, måste fler åtgärder sättas in och arbetet för att genomföra politiken bli mer effektivt och uppföljningsbart.8 I skrivelsen fastställs inriktningsmål inom de nio prioriterade områdena arbetsmarknadspolitik, socialpolitik, utbildningspolitik, transportpolitik, it-politik, ökad fysisk tillgänglighet, rättsväsendet, folkhälsopolitik samt kultur, medier och idrott. Utifrån dessa har ett antal strategiska myndigheter lämnat förslag till delmål inom respektive område samt hur målet ska följas upp. Ett mål för utbildningspolitiken är att kunskaperna om funktionedsättningar och hur undervisningen kan utformas efter elevers och studerandes behov ska förbättras. Tillgång och kännedom om olika lärverktyg som t.ex. anpassade läromedel och digitala lärverktyg ska öka. It- politiken ska öka tillgängligheten och användbarheten till offentliga webbgränssnitt. När det gäller kultur, medier och idrott ska möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kultur- och idrottslivet förbättras. 6Handisam, Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 1999/2000:79. 2009/10:166. Med utgångspunkt i detta arbete beslutade regeringen om En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i –2016.9 Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning, med konkreta mål för samhällets insatser och hur resultaten ska följas upp . Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har regeringens uppdrag att ansvara för uppföljningen av strategin. I strategin konstateras att de statliga myndigheternas ansvar och insatser är en viktig del av arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Statliga myndigheter ska integrera funktionshindrade i sin verksamhet och vara ett föredöme när det gäller att göra verksamhet, information och lokaler tillgängliga. Detta regleras även i en förordning där det framgår att myndigheterna ska verka för att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Myndigheterna ska verka för att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionshinder.10 Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Målet för demokratipolitiken är: en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. Demokratin stärks av att människor har makt över sitt eget liv och sina möjligheter att påverka.11 Möjligheten att påverka kräver tillgång till information. Målen för utbildning inom förskola, skola, vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare (sfi) finns i skollagen, läroplaner och andra skolförfattningar. Ett av målen inom funktionshinderspolitiken avser utformning och anpassning av undervisningen. arbete för funktionshindrade har bl.a. inrik- 9Bilaga till protokoll vid regeringssammanträde nr II:23. 10Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. 2012/13:1 Utgiftsområde 1. tats mot anpassning av de nationella proven genom utarbetande av stödmaterial för elever med grava läs- och skrivsvårigheter och punktskrift och textview för synskadade elever.12 I skollagens inledande kapitel finns övergripande mål för utbildningen och bestämmelser om lika tillgång till utbildning och alla elevers rätt till likvärdig utbildning. Förskolan ska lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnets nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Av skollagen framgår att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Utbildningen inom , gymnasieskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och grundläggande demokratiska värderingar. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Målet för den kommunala vuxenutbildningen och sfi-utbild- ningen är att vuxna och vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar och de som fått minst utbildning ska prioriteras. De olika skolformernas läroplaner är skrivna med utgångspunkt från att språket spelar en central roll i arbetet med att ge alla elever förutsättningar att utvecklas så långt det är möjligt. Oavsett var i utbildningssystemet en lärare arbetar så har hon eller han alltid ett uppdrag att bidra till att ge barnen eller eleverna förutsättningar för att utveckla sitt språk så långt det är möjligt. Det är viktigt eftersom goda språkkunskaper underlättar elevernas lärande, utveckling och deltagande i olika situationer och sammanhang genom hela livet.13 12Skolverket, 2012, Dnr 2011:1104 Genomförande av funktionshinderspolitiken. 13Skolverket, 2012, Få syn på språket – Ett kommentarmaterial om språk-och kunskapsutveckling i alla skolformer, verksamheter och ämnen. 2.2Några forskare om läsförståelse och lättläst 2.2.1Vad innebär det att kunna läsa? , professor emeritus i pedagogik menar att det är viktigt att skilja läs- och skrivkunnighet från läs- och skrivförmåga när man diskuterar läs- och skrivproblem.14 Läs- och skrivkunnighet betecknar att en person kan läsa och skriva enkla meningar som krävs i vardagligt liv. Vid läs- och skrivinlärning lär barnet sig skriftspråkets grundläggande konventioner och avkodningen automatiseras det vill säga han eller hon blir läs- och skrivkunnig. Det är denna kunskap de flesta tillägnar sig tidigt i livet. Läs- och skrivförmåga är ett vidare begrepp och den utvecklas under livet. Läsförmåga omfattar både avkodning och språkförståelse. Genetiska faktorer, pedagogiska insatser och miljöfaktorer påverkar läsförmågan. Ju mer en person läser desto bättre blir han eller hon på läsning och desto mer utvecklas läsförmågan. Genom egna läs- och skriverfarenheter får man kunskaper om skriftlig framställning, uppbyggnad m.m. De barn som inte fortsätter att utveckla sin läsförmåga efter att de lärt sig avkodningen kommer att få lässvårigheter på grund av att kravnivån ökar med åldern. IALS- studien (1996) visar att variationen i läsförmågan ökar mellan de bästa och sämsta läsarna . Det krävs träning för att behålla och utveckla sin läsförmåga. Tidiga insatser redan i förskolan kan förebygga läs- och skrivsvårigheter genom träning av fonologisk medvetenhet och förmåga t.ex. genom den så kallade Bornholmsmodellen. Men några barn kommer även med bästa möjliga pedagogik att ha svårt att nå tillfredsställande läsförmåga. För dem är kompensatoriska insatser nödvändiga i form av exempelvis ljudböcker eller tillrättalagd text, datorstöd med multimediapresentation och aktivt lärarstöd. , professor i allmän didaktik vid , menar att det är viktigt att man i skolan arbetar med elevernas läsförståelse. Det gäller alla elever, även elever med utvecklingsstörning. Skolinspektionen har kritiserat grundsär- 14 , 2001, : Att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter, en forskningsöversikt. skolan för att de försummar aktiv läsundervisning för grundsärskolans äldre elever.15 För många elever, och även vuxna, gäller att de kan avkoda orden men inte förstå vad de läser. De läser texter passivt. Därigenom får de ytliga och fragmentariska kunskaper. För att man ska få behållning av en text är det nödvändigt att läsa den aktivt. Den aktiva läsningen kommer inte av sig själv utan här behöver eleverna undervisning hur de ska gå till väga. visade t.ex. att svenska lärare inte ägnade så mycket tid åt att lära eleverna generalisera och dra slutsatser, att förutse händelseförlopp och att beskriva texters stil och struktur. Att samtala om texterna var inte heller särskilt vanligt (om PIRLS se 4.1.6). presenterade i sin avhandling (2005) en kategorisering av bristande läsförmåga där i grova drag svarade mot kriteriet avkodar ok men förstår dåligt.16 En lika stor grupp svarar mot kriterierna avkodar dåligt men förstår ok. Den dominerande gruppen var elever med dyslexitypiska problem. De klarade uppgifter som ställde höga krav på kognitiv bearbetning men som hade begränsade krav på avkodning (av typ kartor, tabeller etc.). En text med samhällsinformation har undersökts av . En grupp vanliga läsare och en grupp svaga läsare med dyslexi och läs- och skrivsvårigheter fick läsa samma text i en ej anpassad version och en lättläst version. Gruppen vanliga läsare presterade bättre när de läst den ej anpassade texten än den lättlästa texten. De svaga läsarna presterade något bättre med den lättlästa texten men förbättringen var inte signifikant. De svaga läsarna upplevde den lättlästa texten som barnslig och ostimulerande. Både svaga och vanliga läsare ansåg att en bra lättläst text utmärks av stort typsnitt, luft mellan raderna, inga kolumner och kortfattad text.17 påpekar att lättlästa texter behövs men säger att det är viktigt att definiera vad som avses med en lättläst text. Här verkar det råda delade meningar och några framhåller att korta meningar gör en text lättläst. Det är dock inte så enkelt. Korta meningar gör inte alltid en text lättare att läsa eftersom meningarna riskerar att inte hänga ihop och att det kräver att läsaren har goda förkunskaper. Det finns ett antal grupper med behov av att få texter anpassade till sina förutsättningar, men grupperna är sällan homogena. 15Skolinspektionen, Rapport 2010:9. 16Ulrika Wolffs data baserades på PIRLS och IEA RL (IEA Reading Literacy) där särskolan inte var med, utan en blandad grupp med elever där elever med annat modersmål än svenska var störst undergrupp. 17M 2013, Are reader-friendly texts always better? framhåller att LL-förlaget och andra förlag som skriver lättlästa texter skriver för en mycket heterogen grupp vilket innebär att alla inte har samma behov när det gäller texter. Personer med dyslexi kan också ibland ha andra funktionsnedsättningar, t.ex. ADHD. Likaså kan barn med utvecklingsstörning ha t.ex. synnedsättning eller autism. Man kan därför inte mekaniskt välja texter anpassade för en viss grupp. I varje enskilt fall måste man klargöra problembilden innan man väljer eller föreslår en text. För att bedöma om en text är lättläst eller inte räcker det inte med att vi analyserar textens språkliga uppbyggnad. Man måste också ta hänsyn till läsarnas tolkningsramar, vilka föreställningar de har, vilket förhandsvetande som finns, vilka förhoppningar, önskningar och mål som läsaren har med sin läsning, Läsförståelse handlar alltid om ett samspel mellan text och läsare. En text ska vara både läslig och läsbar. Läslighet handlar om layout, typ- och teckensnitt, grafiska modeller och illustrationer. Läsbarhet handlar om vilka språkliga drag som gör texten begriplig. När man väljer en text till en person är det viktigt att den inte blir för lätt men inte heller för svår. De faktorer som hindrar en god läsförståelse är: bristfälligt flyt och låg läshastighet, svårighet att aktivera egna erfarenheter och förkunskaper, svårigheter med att läsa mellan raderna (interferenser), svårighet med textbindning (hur ord och stycken hänger ihop), passiv hållning, låg motivation, och komplicerad meningsbyggnad.18, 19 Förlagen har nivåindelning av sina texter, men nivå är ett problematiskt begrepp med tanke på de olika förutsättningar som finns hos målgrupperna. En mer framkomlig väg är att tala om anpassningsbehov. Hur långt från källtexten måste man gå för att öka läsbarheten? Nivåer är bara en aspekt som inom sig rymmer många former av anpassningsbehov av originaltexten. Man skulle istället kunna försöka att nivågruppera originaltexterna. 18Monica , 2008, Vägar till Läsförståelse. 19M , 2011, Läsförståelse genom strukturerade textsamtal. myntat begreppet läsarplattformar för att beteckna hur exklusiv texten är, det vill säga hur begränsad skaran är som kan ta till sig texten. anser att det inte räcker med en tillgänglig text utan att läraren behöver utveckla elevernas textförståelse genom strukturerade textsamtal. För att befästa och utveckla sin läsförmåga behöver man läsa på gränsen till sin förmåga. 2.2.3Forskning om läsning och ögonrörelser , docent i kognitionsvetenskap, och post doc. vid Humanistlaboratoriet, , använder sig av mätning av ögonrörelser för att studera hur olika personer läser.20 Det handlar om samspelet mellan språk och bilder, bildens betydelse för lärande, visuellt tänkande och interaktion med olika medier. Forskarna anser att en text inte kan anpassas på samma sätt för alla de olika målgrupper som lättlästa texter vänder sig till. Olika typer av lässvårigheter som dyslexi, arbetsminnesproblem eller läsovana kräver olika typer av strategier för att förenkla en text. En text som är förenklad inom en dimension som en person inte har problem med, kan med sannolikhet leda till att texten uppfattas som platt och tråkig. Det saknas forskning på detta område och även ett systematiskt samarbete mellan forskare. De efterlyser forskning inom språkvetenskap för att undersöka vilka dimensioner det finns när man gör en text lättläst, inom psykolingvistik/logopedi för att undersöka vilka typer av språkliga fenomen som är problematiska för olika grupper och inom datalingvistik/datalogi för att ta fram ett protokoll för att koda en text och förenkla den. 2.2.4Språkliga särdrag som inverkar på förståelsen I en doktorsavhandling presenterar en ny språkmodell för läsbarhet på svenska, baserad på flera språkliga nivåer och särdrag (). Avhandlingen undersöker vilka faktorer som påverkar läsbarheten i olika slags texter och om dessa faktorer sammanlagt kan konkurrera med traditionella läsbarhetsindex. Läsbarhet inbegriper kvalitativt, kvantitativt och uppgiftsorienterat 20 , 2010, Myter och sanningar om läsning, . perspektiv, Mühlenbocks syfte är att integrera dessa perspektiv i en läsbarhetsmodell. Hon anser att en läsare ska kunna få tillgång till texter som kompenserar för hans eller hennes individuella språkliga svårigheter. har man använt LIX som ett mått på läsbarhet (se 2.4.1). Med nya metoder har möjligheten att göra mer korrekta läsbarhetsanalyser ökat. uttrycker textkomplexitet och textgenre med högre noggrannhet än LIX. Mühlenbock identifierar språkliga särdrag som förmodas inverka på olika målgruppers förståelse av text. Avhandlingen visar att ger bäst resultat för att bedöma textegenskaper. Personer med nedsatt läsförmåga kan förses med lämpliga texter beroende på målgruppens språkliga förutsättningar och individuella önskemål i form av textgenre och tema.21 2.2.5Digitala dokument för personer med lässvårigheter , professor i datavetenskap vid och , har inom ramen för ett forskningsprojekt tagit fram e-tjänsten Friendly Reader. Tjänsten sammanfattar digitala dokument för personer med lässvårigheter.22 Friendly Reader ska underlätta läsning av långa och svåra dokument. Den är skapad för personer som av olika anledningar har svårt att ta till sig långa texter och med syftet att öka den digitala delaktigheten. Det går att styra längd och struktur av texten genom ett reglage från 100–1, skriva om till lätt svenska och ge synonymer till ord. Texten kan läsas på skärmen eller fås uppläst. Friendly Reader vänder sig i första hand till personer som använder skärmförstoring, personer som saknar flyt i läsningen och personer som undviker läsning. Den text man vill sammanfatta kopieras in i ett fönster och sedan kan man korta ner texten till önskad längd.