sou · H1B320 · 2013-04-04 00:00:00 — Två tredjedelar () av de studerande med låg studieomfattning på gymnasial nivå hade löne- inkomster som huvudsaklig inkomstkälla. På den grundläggande nivån var andelen . På den grundläggande nivån var det relativt vanligt med andra former av bidrag och ersättningar. Noterbart är att ekonomiskt bistånd och olika statliga ersättningar var vanligare bland studerande med låg jämfört med hög studie- omfattning, både på grundläggande och på gymnasial nivå. Kvinnor och män med hög studieomfattning har över lag samma huvudsakliga inkomstkällor. De skillnader som finns ligger i linje med vad som har beskrivits när det gäller typ av inkomster. En skillnad på grundläggande nivå är att en något högre andel män än kvinnor hade ekonomiskt bistånd respektive lön från förvärvs- arbete som huvudsaklig inkomstkälla. Kvinnorna hade i högre utsträckning än männen inkomst från studiemedel eller barn- och bostadsbidrag som huvudsaklig inkomstkälla. På gymnasial nivå var skillnaderna mellan könen mindre. Det var t.ex. lika vanligt att kvinnor som män hade studiemedel som huvudsaklig inkomstkälla på den utbildningsnivån. Av den inkomststatistik som SCB har tagit fram åt utredningen framgår att det finns stora skillnader mellan studerande på grund- läggande och gymnasial nivå i komvux, både när det gäller inkomsternas storlek och vilken typ av inkomstkällor de studerande har. Det finns också stora skillnader beroende på i vilken omfattning de studerande har studerat . 7.4.1Studerande på grundläggande nivå Studerande på grundläggande nivå i komvux har över lag låga inkomster, både jämfört med studerande på gymnasial nivå och jämfört med genomsnittet i riket. För studerande med hög studieomfattning på denna nivå var den disponibla inkomsten efter skatt i genomsnitt 2010. Jämfört med beräknade kostnader för hushåll kan man konstatera att många studerande på denna nivå, framför allt ensamstående med barn, torde ha en kärv ekonomisk situation. Utredningens kartläggning visar att de studerande på grund- läggande nivå får sin inkomst från en rad olika inkomstkällor. Olika former av bidrag utgjorde en väsentlig del av försörjningen för många, då mer än hälften av dem som studerade på grundläggande nivå helt saknade inkomster från arbete. Bland studerande med hög studieomfattning hade sex av tio studiemedel som huvudsaklig inkomstkälla. Av de som studerade i låg omfattning var lön från förvärvsarbete den vanligaste huvudsakliga inkomstkällan (). Därutöver var det en relativt hög andel som fick ersättningar såsom försörjningsstöd, barnbidrag, bostadsbidrag och ersättning vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inkomst- skillnaderna mellan studerande på grundläggande och gymnasial nivå ökar när familjesituationen och en eventuell partners inkomster beaktas. Detta innebär att studerande på grundläggande nivå ofta lever i familjer med svag ekonomi, vilket kan göra det svårare för den studerande att få ekonomiskt stöd från sin familj . 7.4.2Studerande på gymnasial nivå De genomsnittliga inkomsterna för dem som studerar på gymnasial nivå inom komvux är låga jämfört med de genomsnittliga inkomsterna i riket, men högre än för studerande på grundläggande nivå. För studerande med hög studieomfattning var den disponibla inkomsten efter skatt i genomsnitt 2010. Även för studerande på gymnasial nivå utgjorde olika former av bidrag ofta en väsentlig del av försörjningen, men inte i lika hög utsträckning som för studerande på grundläggande nivå. En förklaring är högre löneinkomster. Oavsett studieomfattning hade en klar majoritet av de studerande på gymnasial nivå inkomst från förvärvsarbete . För studerande med hög studie- omfattning var studiemedel ändå den huvudsakliga inkomstkällan för sex av tio. De som läste i låg studieomfattning hade däremot oftast löneinkomster som huvudsaklig inkomstkälla. Jämfört med uppskattade levnadsomkostnader indikerar utredningens kartläggning att de flesta på gymnasial nivå borde ha relativt goda möjligheter att klara sina kostnader . Många studerande på den gymnasiala nivån förefaller även ha förutsättningar att få ekonomiskt stöd från en partner. 7.4.3Skillnader mellan kvinnor och män Det finns vissa skillnader mellan könen när det gäller inkomsternas storlek. På den grundläggande nivån hade män högre inkomster från förvärvsarbete än kvinnor, medan det omvända förhållandet rådde för studerande på den gymnasiala nivån. Detta beror i huvudsak på hur stor andel av kvinnorna respektive männen som arbetar vid sidan av studierna. På den grundläggande nivån minskar inkomstskillnaderna mellan könen markant när olika typer av transfereringar medräknas i inkomstunderlaget, vilket delvis förklaras av att kvinnorna oftare är mottagare av barnrelaterade ersättningar. När det gäller studerande på grundläggande nivå har alltså transfereringssystemet en tydligt utjämnande effekt. På gymnasial nivå fanns inte motsvarande effekt, utan kvinnornas inkomster inklusive transfereringar var fortfarande klart högre än männens. Utredningens kartläggning visar att kvinnor och män delvis använder olika inkomstkällor för sin försörjning . Kvinnor fick i betydligt högre utsträckning än män barnrelaterade ersättningar, medan män i högre utsträckning fick introduktions- ersättning och ersättning vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. Framför allt på grundläggande nivå var det också vanligare att männen fick försörjningsstöd. till huvudsaklig inkomstkälla är skillnaderna mellan könen mindre. Kvinnor och män i komvux har i stora drag samma huvudsakliga inkomstkällor. 8.1.1Studiestöd – kort historik1 Grunderna för dagens studiestöd lades 1965. fanns behovsprövade studiestöd i olika former. Studiemedelssystemet bröt vid sin tillkomst mot de då gällande principerna om behovs- prövning. Systemet blev generellt och studiemedel beviljades till alla som antogs till högre utbildning. Stödet var oberoende av för- äldrarnas ekonomi och någon lämplighetsprövning gjordes inte. Studiemedel lämnades i form av bidrag och lån, med ett belopp som skulle göra heltidsstudier möjliga. Storleken på stödet kopplades till den allmänna prisutvecklingen. Lånen skulle normalt vara slut- betalda . De studiemedel som infördes var bara avsedda för studerande inom högre utbildning. Utvecklingen på utbildnings- området, främst utbyggnaden av vuxenutbildningen och det vidgade tillträdet till högskoleutbildning, ledde till en kraftig ökning av antalet äldre studerande och till krav på förbättrade studiefinansierings- möjligheter. En första större förändring genomfördes när äldre studerande i studiehjälpssystemet fördes över till studiemedels- systemet. Studiemedel kunde då beviljas även för andra studier än högskole- och universitetsstudier. Vuxenstuderande fick därmed samma ekonomiska förutsättningar som studerande inom högskolan. En omfattande förändring skedde genom vuxenutbildningsreformen. Reformen innefattade bl.a. sär- skilda rekryteringsåtgärder på arbetsplatserna, rätt till ledighet från arbetet för studier samt förmånlig studiefinansiering genom det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och korttidsstudiestödet. 1 Avsnittet bygger delvis på SOU 2009:28. och korttidsstudiestöd riktades i första hand till dem som tog ledigt från arbetet för att studera. infördes dessutom ett särskilt vuxenstudiestöd riktat till arbetslösa (svuxa). genomfördes ett antal förändringar i studiemedels- systemet. Förändringarna innebar framför allt att subventioner som låg inbyggda i lånesystemet omvandlades till ökade bidrag . De nya reglerna innefattade bl.a. en höjd totalnivå och ett höjt studiebidrag. Även vidgade möjligheter till studiemedel vid utlandsstudier infördes. Möjligheten till barntillägg i form av lån, vilken hade funnits , avskaffades. En inkomstrelaterad återbetalning av studielån infördes. De olika typerna av vuxen- studiestöd kvarstod. Vuxenutbildningen på grundläggande och gymnasial nivå byggdes ut , inte minst genom den femåriga sats- ningen som påbörjades . I samband med Kun- skapslyftet infördes ytterligare ett studiestöd – särskilt utbildnings- bidrag (ubs). Detta studiestöd bestod i sin helhet av bidrag mot- svarande ersättningen vid arbetslöshet. Ubs lämnades till personer som var och som var arbetslösa, eller till arbetstagare i de fall arbetsgivaren anställde en person som var långtidsarbetslös. I huvudsak beviljades ubs bara till dem som saknade en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande. Ubs kunde utgå i och beviljades för heltidsstudier och för deltids- studier motsvarande 25, 50, av heltid. En omfattande reform av studiemedelssystemet genomfördes . Bakgrunden till reformen var främst att systemet hade blivit svåröverskådligt. För studerande på grundläggande och gymnasial nivå fanns fyra former av studiestöd: särskilt vuxenstudiestöd, sär- skilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, särskilt utbildningsbidrag och studiemedel. Detta ledde till att systemet och de ekonomiska förutsättningarna för studier var svåra att överblicka. De ekono- miska förhållandena kunde också variera mellan studerande på samma utbildningar, vilket upplevdes som orättvist. Dessutom för- svårades studiestödsadministrationen eftersom många studerande ansökte om flera stöd . Ett annat skäl för reformen var att lånesystemet behövde stramas upp. Det inkomstbaserade åter- betalningssystem som gällde hade lett till obalans i systemet med stora kommande låneavskrivningar som följd. Det studiemedelssystem som infördes och som fortfarande gäller är ett generellt system. De olika formerna av vuxenstudiestöd avskaffades efter en kortare övergångsperiod. vuxenstudiestöden överfördes i stället till studiemedelssystemet. Ett sådant exempel är den högre bidragsnivå som finns inom studiemedlen. Trots att ett generellt studiestödssystem infördes gjordes bedömningen att det fanns behov av ett studiestöd med starkare rekryteringseffekt för personer med kort tidigare utbildning. Av detta skäl infördes ett rekryteringsbidrag för vuxenstuderande på grundläggande och gymnasial nivå. Bidraget lämnades till personer med kort utbildning och som var, eller riskerade att bli, arbetslösa eller hade funktionsnedsättning. Kommunerna prövade vem som tillhörde målgruppen för rekryteringsbidraget och varje kommun hade sina ekonomiska ramar för bidraget. CSN skötte i övrigt administrationen av detta stöd. Rekryteringsbidraget bestod i sin helhet av bidrag och hade två beloppsnivåer. Den lägre bidragsnivån motsvarade studiemedlens totalnivå (bidrag och lån). Den högre bidragsnivån var av ett fullt studiemedelsbelopp. Rekryteringsbidraget kunde lämnas och gavs för heltidsstudier eller deltidsstudier motsvarande 20, av heltid. Rekryteringsbidrag kunde beviljas till personer som inte hade haft något studiestöd . gjordes en tillfälligt vidgad satsning på rekryteringsbidrag för s.k. kombinationsutbildningar. Satsningen innebar att vissa yrkesgrupper, anställda inom vård, skola och omsorg, kunde få rekryteringsbidrag om de studerade parallellt med sitt ordinarie yrkesarbete. Denna typ av rekryteringsbidrag lämnades även för studier på högskolenivå. Rekryteringsbidraget avskaffades i sin helhet 2006. genomfördes ytterligare tre förändringar av lite större betydelse. Ett tilläggsbidrag infördes inom studiemedels- systemet till studerande som har vårdnaden om barn. Tilläggs- bidraget var dels avsett att förbättra situationen för barn i ekono- miskt utsatta familjer, dels avsett att underlätta studievillkoren för studerande som har eller får barn. En annan förändring var att åldersgränserna för rätt till studiemedel respektive studielån höjdes till , vilket motiverades med att kompetensutveckling behöv- des längre upp i åldrarna. Därutöver höjdes totalbeloppet med i syfte att stärka de studerandes ekonomiska situation. Studiemedlens totalbelopp höjdes även och . Dessa båda höjningar motsvarade tillsammans mer i studiemedel . höjdes även det s.k. fribeloppet för inkomst. Höjningen mot- svarade för en studerande med heltids- studiemedel . Fribeloppet för den som studerar på heltid är nu (2013). genomfördes en tillfällig satsning på studiemedel med en högre bidragsandel till studerande på yrkes- inriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). inled- des en motsvarande satsning med högre bidrag, men riktad till studerande i åldrarna 20–. Denna satsning på ett högre bidrag till ungdomar sträcker sig . höjdes tilläggsbidraget till studerande med barn . Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildnings- politiken. Studiestödet ska därmed bidra till att bl.a. målet för den samlade vuxenutbildningen kan nås (dessa mål redovisas i kapitel 2). De specifika målen för studiestödet är att det ska verka rekryte- rande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolk- ningen och bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och över- blickbart. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas.3 Studiemedel ges till studerande som studerar på sådana utbild- ningar som godkänts för studiemedel.4 Studiemedel beviljas under studietid och beräknas som andel av prisbasbeloppet . 2Bestämmelserna om studiemedel finns företrädesvis i studiestödslagen och studiestöds- förordningen (2000:655). 2011/12:1. 4De utbildningar som ger rätt till studiemedel finns förtecknade i en bilaga till studiestöds- förordningen. Kopplingen till prisbasbeloppet innebär att studiemedlen auto- matiskt räknas upp i takt med kostnadsutvecklingen i samhället. Beloppen varierar med studiernas omfattning. Studiemedel kan beviljas med 50, av heltid. Studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel, varav lånedelen är valfri. Studie- medlen betalas ut i förskott. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. Generellt respektive högre bidrag Studiemedel kan lämnas med två olika bidragsnivåer. Den generella bidragsnivån uppgår till av studiemedlens totalbelopp och den högre bidragsnivån till av totalbeloppet. För dem som väljer att låna är studiemedlens totalnivå dock densamma oavsett bidragets storlek. Den högre bidragsnivån kan lämnas fr.o.m. och riktar sig främst till studerande på grundläggande och gymnasial nivå som inte har sådan utbildning . För studier på grundskole- nivå kan det högre bidraget dock utgå även till studerande som redan har en grundskoleutbildning eller motsvarande. ges högre bidrag även till ungdomar i åldern 20–som studerar på grundläggande eller gymnasial nivå inom kom- vux eller bedriver motsvarande studier på folkhögskola. För att dessa studerande ska få det högre bidraget måste den sökande i anslutning till studiernas början vara arbetslös och inskriven i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin. Den sökande ska även ha avbrutit sin tidigare utbildning. Det högre bidraget till ungdomar ges inom ramen för en tillfällig sats- ning som avser studier längst . Medlen för det högre bidraget är begränsade och fördelade i anslagsposter: en för behörighetsgivande studier, en för repetitions- studier på grundläggande nivå och en för yngre studerande i åldern Studiemedel med det högre bidraget beviljas så länge de avsatta medlen räcker och i den turordning ansökningarna kommer in till CSN. Studerande som har fått det högre bidraget har förtur till detta om de fortsätter sina studier. Tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån Utöver de ordinarie studiemedlen kan studerande få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Studerande med vårdnaden om barn kan få tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget fastställs som del av prisbasbeloppet och beloppet beror på antalet barn. får den som har ett barn och den som har två barn får . Därefter ges tilläggsbidrag med ytterligare per barn. Om båda föräldrarna studerar med studiemedel kan tilläggsbidrag bara ges till en av dem. Den som har arbetat före studierna kan få ett tilläggslån. Tilläggs- lånet är avsett att underlätta en övergång från arbete till studier. För att få tilläggslån måste den studerande ha haft en viss inkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Den som börjar studera 2013 måste ha haft en inkomst på . Tilläggslån beviljas och ges till den som har studiemedel för studier på heltid och som är . Tilläggs- lånet är, precis som andra studiemedelsbelopp, knutet till prisbas- beloppet. Den som har extra kostnader i samband med sina studier kan ansöka om merkostnadslån. Merkostnadslån ges bl.a. för dagliga resor eller, för den som har barn på hemorten, dubbelt boende. Merkostnadslånet beräknas individuellt och dess storlek beror på kostnaderna. Studiemedel ges med belopp som motsvarar 50, 75 eller 100 pro- cent av heltid. För studerande inom komvux på grundläggande nivå används verksamhetspoäng för beräkning av studiernas omfattning. 20 verksamhetspoäng innebär att studierna bedrivs på heltid och att heltidsstudiemedel kan beviljas. Studietakten beräknas normalt genom att summan av kursernas verksamhetspoäng ställs i relation till det totala antal veckor som studierna pågår. Det inne- bär att det görs en genomsnittsberäkning av studietakten, även om studierna egentligen bedrivs med olika omfattning under skilda delar av studietiden. Undantag från genomsnittsberäkningen kan dock göras om det rör sig om klart avgränsade studieavsnitt och om den studerande begär det. Om det finns särskilda skäl kan studiemedel beviljas för heltids- eller deltidsstudier, även om den studerande inte läser tillräckligt många poäng. Som särskilt skäl räknas exempelvis dyslexi eller en funktionsnedsättning som försvårar studierna och innebär att den studerande behöver lägga ner mer studietid än vanligt per verksam- hetspoäng. Studiemedel kan beviljas för sammanhängande studier som pågår . För varje utbildningsnivå finns en övre gräns för hur många veckor studiemedel kan ges. För studier på grundskolenivå kan studiemedel vid studier på heltid beviljas . För studerande som saknar slutbetyg eller motsvarande från grund- skoleutbildning eller en motsvarande svensk eller utländsk utbild- ning, kan studiemedel dock beviljas . Studerande som dessutom behöver färdighetsträning i t.ex. läsning och räkning kan få studiemedel . Med färdighetsträning avses utbildning på en nivå som motsvarar årskurs 6 eller lägre i grund- skolan. Studiemedel kan ges än de normala tidsgräns- erna medger om det finns synnerliga skäl. Begreppet synnerliga skäl innebär att studiemedel för ytterligare tid endast kan lämnas t.ex. om studietiden förlängs p.g.a. funktionshinder eller om det finns andra mycket speciella omständigheter. Prövningen är restriktiv. Från och med det år då den studerande fyller kan studie- medel lämnas än de ordinarie veckogränserna med- ger, om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl innebär, i förhållande till synnerliga skäl, att det ställs lägre krav på de förhållanden den studerande åberopar. Möjligheten att bevilja ytterligare studiemedel med hänsyn till särskilda skäl används bl.a. när det handlar om studerande som studerat för länge sedan och som av arbetsmark- nadsskäl behöver en kompletterande eller en helt ny utbildning. För rätt till fortsatta studiemedel ställs krav på uppnådda studie- resultat – studierna ska ha bedrivits i normal takt. Studerande på grundläggande nivå inom komvux ska i princip klara sina kurser, men tillåts att ligga efter med sammanlagt högst 200 verksamhets- poäng. Det innebär att en studerande kan ligga efter med samman- lagt motsvarande tio veckors heltidsstudier och ändå beviljas fort- satta studiemedel. Om det finns särskilda skäl får studiemedel lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt.5 En studerande på grundläggande eller gymnasial nivå kan beviljas studiemedel det år då han eller hon fyller 20 år.6 Studiemedel kan beviljas . En begränsning av rätten att låna sker emellertid , enligt en så kallad lånetrappa. Lånetrappan innebär ett successivt minskande antal veckor med lån med stigande ålder. Den som är kan låna och den som är kan låna . Studielån som erhållits tidigare ska räknas in i det högsta antal låne- veckor som kan beviljas. Lån tagna vid studier på grundskolenivå ska dock inte medräknas i det totala antalet förbrukade veckor med lån och minskar således inte heller framtida lånemöjligheter. Den som har betalat tillbaka hela sin studieskuld behandlas likadant som den som lånat, när det gäller rätten att låna efter . Studiemedlen behovsprövas gentemot den studerandes egen inkomst. Som inkomst räknas inkomst av tjänst, näringsverksamhet eller kapital. Inkomster över ett så kallat fribelopp leder till att studie- medlen reduceras. Fribeloppets storlek varierar med antalet studie- medelsveckor under ett visst kalenderhalvår, ju fler veckor desto 5Det genomfördes en skärpning av studieresultatprövningen . Framför allt var det möjligheterna till undantag med hänsyn till särskilda skäl som stramades åt. 6Yngre studerande kan få studiehjälp, dvs. samma ersättning som ges till studerande i gymnasieskolan. Studiehjälpen består företrädesvis av ett studiebidrag som är Fribeloppsnivån är kopplad till prisbasbeloppet. är fribeloppet för den som under ett kalenderhalvår studerar på heltid , vilket innebär att den som studerar på heltid har ett fribelopp under hela kalenderåret som motsvarar . För den som har en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen reduceras studie- medlen med högst av överskjutande inkomst. Lån och bidrag minskas proportionellt. Studiestöd till utländska medborgare När utländska medborgare ansöker om svenska studiemedel prövas om de har s.k. grundläggande rätt till svenskt studiestöd. Pröv- ningen görs dels enligt nationella regler, dels enligt . För den som ges grundläggande rätt till svenskt studiestöd görs sedan en prövning av de övriga kriterier som gäller för rätt till studie- medel. Den som har fått permanent uppehållstillstånd (PUT) har normalt alltid rätt till svenskt studiestöd enligt de nationella bestäm- melserna. Den som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt så kallad uppskjuten invandringsprövning har däremot normalt inte rätt till studiestöd. Undantag från kravet på permanent uppehålls- tillstånd kan göras för den som har uppehållsrätt och varaktig anknytning i Sverige.7 Den som kom till kan också få grund- läggande rätt till svenskt studiestöd om han eller hon har uppe- hållsrätt och har följt med eller senare anslutit sig till sina föräldrar som bor och arbetar i landet, har giltigt uppehållstillstånd grundat på familjeanknytning till en person som bor i , har placerats i familjehem eller på institution av en svensk myndighet eller har en särskilt utsedd vårdnadshavare enligt . Om det finns särskilda skäl kan en utländsk medborgare få grund- läggande rätt till studiestöd för studier i även om kravet på 7 Uppehållsrätt har normalt EU-medborgare och deras familjemedlemmar (barn, gifta eller sambo). Varaktig anknytning anses normalt den ha som har bott och arbetat i på minst halvtid . Med arbete jämställs viss annan sysselsättning, t.ex. studier i sfi eller svenska på grundskolenivå, registrering som aktivt arbetssökande vid eller vård av eget barn . Den som inte uppfyller villkoret om två års arbete men som är gift eller sambo med en svensk medborgare, kan också få rätt till svenskt studiestöd. I dessa fall måste personerna ha varit sammanboende i . Detsamma gäller den som är gift eller sambo med en medborgare från ett annat land som har rätt till svenskt studiestöd enligt de svenska reglerna. permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt. Ett sådant skäl är exempelvis om en person har barn och är sambo med en svensk medborgare. Ytterligare ett särskilt skäl är om har bedömt att den sökande är flykting, skyddsbehövande eller om den sökande har fått uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Även anhöriga till flyktingar omfattas av undantagen.