sou · H1B315 · 2013-03-12 00:00:00 — With a well-considered and individually- adapted introduction into the health and services, patient safety and the quality of care are improved. This particularly applies to the large group of doctors with foreign degrees in medicine and Swedish licences to practise. At the same time it is important to make it clear that an introduction also needs to be seen as an op- portunity for learning in the health and services, via knowledge from those who have recently undergone edu- cation in and doctors with experience from health services in other countries. The principals of the health and services, , HEIs and the professional organisa- tions should together take a position on the way in which such an introduction to working in the health and services could be developed and designed. We believe that it is important for the introduction to be flexible and able to be adapted on the basis of an individual doctors previous knowledge, experience and needs. Learning within the health and services is of key im- portance and ultimately, it is the responsibility of the head of a service to ensure that the workplace for which he or she is respon- sible is developed into a good learning environment. Participation, continual professional development and and involved man- agement are of crucial importance in creating a learning environ- ment at a workplace. At the same time, experience shows that learning within the health and services is not easy. In daily life, it may be difficult to give priority to the time required for re- flection in order to change and improve. The proposals for extending the scope of the degree of of Science in Medicine, and the adjusted requirements for granting licences to practise in combination with the new learning out- comes, place demands on more intensive development efforts within the universities that are currently entitled to award the de- gree of of Science in Medicine (professional qualification). This may be a matter of changes in syllabi, developed examination methods, and continual policy intelligence in close collaboration with representatives of the health and services. In this con- nection, both a national and a global perspective are vital. The challenge lies in agreeing on what should be prioritised for the pro- spective doctor, and in focusing on learning directed at skills, un- derstanding and coherence. We believe that central government should support the intro- duction of the new education and propose that the Gov- ernment appoint a consultative group tasked with drawing up a strategy for enhancing cooperation between HEIs, the health and sector and other stakeholders. Impact of the proposals Our proposals aim at creating education that better corre- sponds with the future needs of the health and services, research and the knowledge society. The new learning out- comes of , with their greater stress on key professional skills and knowledge of quality and patient safety should, in the longer term, contribute to safer and more efficient health and services. Greater opportuni- ties for a more rapid process towards specialist doctors could also be a cost-saving factor for central government and society. Patients and principals of health and services The new education in medicine will have a range of positive conse- quences, both for patients and for principals of the health and services. The new learning outcomes highlight communi- cative skills, a scientific approach and knowledge of patient safety and quality in health and services. With the HEIs responsibility for education until the student is awarded the degree and the licence to practise, the pro- spects for a high-quality, scientifically-based education throughout the entire process leading to full registration improve. At the same time, the proposals are conditional on the forms of cooperation between the health and services and the HEIs being devel- oped and intensified. We also consider it important for the supervi- sory skills that are now available in the health and services to be made use of when new arenas for student learning are developed. The Inquirys proposals mean that the obligation of county councils to provide internship placements will be abolished. Ini- tially, these proposals may have certain consequences in the ser- vices where interns have been an important resource. The statutory rights of prospective doctors have been a major point of departure for our work. Without the requirement for in- ternship after the degree, students will be more able to predict when they can receive their licences to practice, compared with today. The proposal means that the degree of of Science in Medicine increases in scope, but that the total period leading to the licence to practise is shortened. The Inquiry considers that the proposal meets the minimum re- quirements for education in the Directive (2005/36/EC) of Parliament and of the Council of on the recognition of professional qualifications. After six years of training and the receipt of a licence to practise, a Swedish doctor can thus begin specialist employment in another country within the EU/EEA. This will mean that doctors with a Swedish of Science in Medicine will have equal opportunities for an interna- tional career, compared with students in most of the other EU/EEA countries and several other places in the world. For a student following the normal course of studies and receiving full financial support for students, indebtedness will increase somewhat. We consider that the proposals will affect the financial security of students in the event of illness and unemployment to a small extent, compared with the situation at present. i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska ha följande lydelse. EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ Läkarexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 330 högskolepoäng. För läkarexamen skall studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för läkaryrket och för att fullgöra den allmän- tjänstgöring (AT) som fordras för att få behörighet som läkare. 1 Lagen omtryckt 1998:1003. För läkarexamen skall studenten –visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sam- bandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och sambandets betydelse för yrkesutövningen, –visa såväl bred som fördjupad kunskap inom det medicinska området inbegripet kunskap om och förståelse för förhållanden i samhället som påverkar hälsan för olika grupper och individer, såväl barn som kvinnor och män, –visa kunskap om ekonomi och organisation som är av bety- delse för hälso- och sjukvården, och –visa kunskap om relevanta författningar. För läkarexamen skall studenten –visa fördjupad förmåga att självständigt diagnostisera de van- ligaste sjukdomstillstånden hos patienter och i samverkan med patienten behandla dessa, –visa förmåga att initiera och genomföra hälsofrämjande och förebyggande arbete inom hälso- och sjukvården för såväl enskilda som grupper av patienter, –visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera och använda kunskap samt analysera och bedöma komplexa företeelser, frågeställningar och situationer, –visa fördjupad förmåga att informera och undervisa olika grupper samt att genomföra handledande uppgifter, –visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra yrkes- grupper såväl inom hälso- och sjukvården som inom vård och om- sorg, –visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter samt i enlighet med relevanta författningar dokumentera dessa, –visa fördjupad förmåga att på vetenskaplig grund diskutera nya fakta, företeelser och frågeställningar inom det medicinska området med olika grupper samt att kritiskt granska, bedöma och använda relevant information, och – visa fördjupad förmåga att initiera, medverka i och genomföra förbättringsarbete samt utvärdera medicinsk behandlings- verksamhet. För läkarexamen skall studenten –visa självkännedom och empatisk förmåga, –visa förmåga till helhetssyn på patienten utifrån ett vetenskap- ligt och humanistiskt synsätt med särskilt beaktande av de mänsk- liga rättigheterna, –visa förmåga till ett etiskt och professionellt förhållningssätt gentemot patienter och deras närstående, och –visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. Självständigt arbete (examensarbete) För läkarexamen skall studenten inom ramen för kursfordring- arna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. För läkarexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examens- beskrivning. EXAMINA PÅ AVANCERAD NIVÅ Läkarexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 360 högskolepoäng. För läkarexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som fordras för att få behörighet som läkare. För läkarexamen ska studenten –visa såväl bred som djup kunskap inom det medicinska områ- –visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sam- bandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet i yrkesutöv- ningen, –visa kunskap om grundläggande vetenskapliga metoder inom området och insikt i metodernas möjligheter och begränsningar, –visa kunskap om etiska principer inom hälso- och sjukvården och inom forsknings och utvecklingsarbete, –visa kunskap om, och förståelse för förhållanden i samhället som påverkar hälsan för individer och olika grupper ur ett natio- nellt och globalt perspektiv, –visa kunskap om hälso- och sjukvårdsystem i och andra länder, samt visa förståelse för strategier för likvärdig tillgång till hälso- och sjukvård, –visa kunskap om patientsäkerhet, kvalitet och effektivitet i hälso- och sjukvården, samt om metoder för att utvärdera medi- cinsk verksamhet, och –visa kunskap om relevanta författningar. För läkarexamen ska studenten –visa fördjupad förmåga till professionellt bemötande av pati- enter och deras närstående med respekt för patientens integritet, behov, kunskaper och erfarenheter. –visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera och använda kunskap samt analysera och värdera komplexa företeelser, frågeställningar, och situationer, –visa förmåga att självständigt diagnostisera och inleda behand- ling av akuta livshotande tillstånd samt, –visa fördjupad förmåga att ur ett patofysiologiskt och psyko- socialt perspektiv självständigt diagnostisera de vanligaste sjuk- domstillstånden och i samverkan med patienten handlägga dessa –visa förmåga att initiera och medverka i hälsoinriktat och sjukdomsförebyggande arbete för enskilda, grupper och på sam- hällsnivå, –visa förmåga att muntligt och skriftligt kommunicera åtgärder och behandlingsresultat med berörda parter och dokumentera dessa i enlighet med relevanta författningar, –visa förmåga att bidra till lärande i olika grupper, samt genomföra handledande uppgifter, –visa förmåga till ledarskap och interprofessionellt samarbete såväl inom hälso- och sjukvården som med professioner inom andra delar av samhället, –visa förmåga att initiera, medverka i och genomföra förbätt- ringsarbete samt visa sådan färdighet som fordras för att delta i forsknings- och utvecklingsarbete, och –visa fördjupad förmåga att på vetenskaplig grund diskutera nya fakta, företeelser och frågeställningar inom det medicinska området med olika grupper samt att kritiskt granska, bedöma och använda relevant information. För läkarexamen ska studenten –visa förmåga till självreflektion, empati och till ett professio- nellt förhållningssätt, –visa förmåga till ett hälsofrämjande förhållningssätt med hel- hetssyn på patienten och särskilt beaktande av etiska principer och de mänskliga rättigheterna, och –visa förmåga att identifiera sitt behov av, och ta ansvar för, sin fortlöpande kompetensutveckling. Självständigt arbete (examensarbete) För läkarexamen ska studenten inom ramen för kursfordring- arna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. För läkarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examens- beskrivning. 1.Denna förordning träder i kraft och til- lämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . 2.Den som före har påbörjat utbildning till läkarexamen enligt de äldre bestämmelserna och den som dessför- innan har antagits till en sådan utbildning men fått anstånd till tid därefter med att påbörja utbildningen, har rätt att slutföra sin utbildning för att få en läkarexamen enligt de äldre bestämmel- serna, dock längst till och med utgången av . om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskolexamen och som, i förekommande fall, fullgjort praktiskt tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutöv- ning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbild- ning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbild- ningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskolexamen och som, i förekommande fall, fullgjort praktiskt tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutöv- ning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbild- ning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbild- ningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De äldre bestämmelserna om praktisk tjänstgöring för läkare ska fortsatt gälla för den som fått läkarexamen enligt bestämmel- serna i högskoleförordningen (1993:100) i deras lydelse före . i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 3 dels att 15 § och 26 b§ ska ha följande lydelse dels att rubriken närmast före 26 b § ska ha följande lydelse4 I landstingen ska det finnas möjligheter till anställning för läka- res allmäntjänstgöring enligt 4 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) i sådan omfattning att alla läkare som avlagt läkarexamen och läkare med utländsk utbildning som föreskrivits allmäntjänstgöring ges möjlighet att fullgöra praktisk tjänstgöring för att få legitimation som läkare. Anställning för all- mäntjänstgöring ska ske . I landstingen ska det också finnas möjligheter till anställ- ning för läkares specialiserings- tjänstgöring enligt nämnda lag i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare med specialistkompe- tens i klinisk verksamhet. Rege- ringen får meddela föreskrifter om att läkare under sådan tjänstgöring med anställning vid en enhet som har upplåtits för högskoleutbildning för läkarex- amen ska anställas . I landstingen ska det finnas möjligheter till anställning för läkares specialiseringstjänstgöring enligt 4 kap. patientsäkerhets- lagen (2010:65) i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare med specialistkompetens i klinisk verk- samhet. Regeringen får meddela föreskrifter om att läkare under sådan tjänstgöring med anställ- ning vid en enhet som har upp- låtits för högskoleutbildning för läkarexamen ska anställas . 3Lagen omtryckt 1992:567. 4Lagen omtryckt 1992:567. 5Senaste lydelse 2010:662. Ändringen innebär bland annat att första stycket tas bort. Forskning Forskning och utbildning Landstingen och kommunerna skall medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälsovetenskapligt forsk- ningsarbete. Landstingen och kommunerna skall i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor. Lag (1996:1289). Landstingen och kommunerna ska medverka i högskoleutbild- ningar inom vård och medicin så att de kan bedrivas på ett ända- målsenligt sätt. Landstingen och kommunerna ska inom ramen för detta samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De äldre bestämmelserna om möjligheter till anställning i landstingen för läkares allmäntjänstgöring ska fortsätta att gälla för de som har fått läkarexamen enligt bestämmelserna i högskoleför- ordningen (1993:100) i deras lydelse före och läkare med utländsk utbildning som föreskrivits allmäntjänstgö- ring. Landstingens skyldighet att erbjuda möjligheter till anställ- ning för läkares allmäntjänstgöring kvarstår dock längst till och med . lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) att 3 kap. 8 § studiestödslagen (1991:1395) ska ha följande lydelse. För studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . För studier på en utbildning som syftar till en examen om minst 360 högskolepoäng enligt före- skrifter som har meddelats med stöd av högskolelagen (1992:1434) eller motsvarande examen inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller i får studiemedel lämnas vid studier på heltid under ytterligare högst . För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid stu- dier på heltid under sammanlagt högst . Till en stu- derande som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsva- rande svensk eller utländsk utbildning får dock studiemedel lämnas . För studier på grundskolenivå får studiemedel lämnas vid stu- dier på heltid under sammanlagt högst till studerande som helt saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbild- ning. Till studerande som behöver färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning får studiemedel lämnas under ytterligare högst . Till studerande som redan har grundskoleutbild- ning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning får studie- medel lämnas för sådana studier under sammanlagt högst . 6 Senaste lydelsen 2005:613 Från och med det år då den studerande fyller får studie- medel lämnas än som anges i första- tredje stycket, om det finns särskilda skäl. Studiemedel får i dessa fall lämnas i ytterligare högst . Studiemedel får lämnas än som anges i första- fjärde stycket, om det finns synnerliga skäl Från och med det år då den studerande fyller får studie- medel lämnas än som anges i första- fjärde stycket, om det finns särskilda skäl. Studiemedel får i dessa fall lämnas i ytterligare högst . Studiemedel får lämnas än som anges i första- femte stycket, om det finns synnerliga skäl Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § patientsäkerhetsförord- ningen (2010:1369) ska upphöra att gälla. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser om allmäntjänstgöring för läkare ska fortsätta att gälla för den som avlagt läkarexamen enligt bestäm- melserna i högskoleförordningen (1993:100) i deras lydelse före . förordning om ändring i förordningen (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m. Härigenom föreskrivs att 2 och 14 §§ förordningen (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården ska ha följande lydelse. Behörig till anställning som läkare för allmäntjänstgöring är den som avlagt läkarexamen. Det- samma gäller för den som genom- gått medicinsk utbildning utom- lands och skall genomgå komp- letterande utbildning. Behörig till anställning som läkare för specialiseringstjänst- är den som har legiti- mation som läkare. Behörig till anställning som läkare för specialiseringstjänst- är den som har legiti- mation som läkare. Läkare för allmäntjänstgöring anställs genom förordnande för högst . Läkare för specialiserings- tjänstgöring vid enheter som har upplåtits för grund- läggande utbildning av läkare anställs genom förordnande utöver den beräknade tid som behövs för att uppnå de kunskaper, färdig- heter och förhållningssätt som föreskrivits för specialiteten. Sådana anställningar för läkare får dock ske genom förordnande Läkare för specialiserings- tjänstgöring vid enheter som har upplåtits för grund- läggande utbildning av läkare anställs genom förordnande utöver den beräknade tid som behövs för att uppnå de kunskaper, färdig- heter och förhållningssätt som föreskrivits för specialiteten. Sådana anställningar för läkare får dock ske genom förordnande tills vidare, om det med hänsyn tills vidare, om det med hänsyn till den verksamhet som bedrivs till den verksamhet som bedrivs vid enheten kan ske utan att vid enheten kan ske utan att den som har meddelats enligt den som har meddelats enligt första eller andra stycket får för- första stycket får förlängas utö- ver den föreskrivna längsta tiden längsta tiden om särskilda skäl om särskilda skäl föreligger. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.De äldre bestämmelserna om behörighet till anställning som läkare för allmäntjänstgöring och förordnande ska fortsätta att gälla för den som har fått läkarexamen enligt bestämmelserna i högsko- leförordningen (1993:100) i deras lydelse före samt för den som genomgått medicinsk utbildning utomlands och ska genomgå kompletterande utbildning, dock längst till och med . 1Uppdraget och dess genomförande I detta avsnitt beskrivs: Utredningens uppdrag, och vägledande perspektiv. förändringar i utbildningen av läkare i . Principer för en långsiktigt hållbar läkarutbildning. Utredningens arbetssätt och genomförda aktiviteter. Regeringen beslutade om direktiv för en över- syn av den svenska läkarutbildningen och allmäntjänstgöringen (AT) som sammantaget leder fram till läkarlegitimation. fattade regeringen beslut om tilläggsdirektiv till utredningen. Utredningens direktiv finns i bilaga 1 och 2. Nuvarande struktur för läkarutbildningen utformades på 1960- talet. har hälso- och sjukvården genomgått betydande förändringar. Det gäller både den demografiska utvecklingen, sjuk- domspanoramat, vårdens organisation och en allt snabbare kun- skapsutveckling. Det handlar bland annat om en ökad tonvikt på kroniska sjukdomar med allt fler multisjuka äldre, fler som söker vård för psykisk ohälsa, färre vårdplatser på sjukhus och en ökad andel patienter som i stället vårdas i öppna vårdformer. Uppdraget och dess genomförande finns stora utmaningar när det gäller patientsäkerhet och effektivi- tet, samt i vilken grad vården utgår ifrån patienternas och medbor- garnas delaktighet och behov. Den ökande rörligheten hos sjuk- vårdspersonal, patienter och befolkning mellan länder, liksom globala hälsofrågor, är andra faktorer som i hög grad påverkar förutsättningarna för svensk sjukvård, utbildningar i vård och medicin och klinisk forskning. I direktiven till utredningen poängteras att den svenska läkarut- bildningen bedömts hålla hög kvalitet i internationell jämförelse. framhålls ett antal områden inom vilka förbättringar är angelägna. Flera instanser pekar på svagheter i dagens struktur. har påtalat behov av en ökad tydlighet i ansvarsför- hållanden, dimensionering, styrning och uppföljning.