sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — En felaktig placering i särskolan kan få stora konsekvenser för en ung människas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. Flera ändringar i lagstiftningen som ska säkerställa att barn och unga inte är felaktigt placerade i särskolan har gjorts . Trots dessa ändringar förekommer att barn och unga är felaktigt placerade i särskola samt att dessa felaktiga placeringar inte upptäcks och åt- gärdas. Det finns alltså ungdomar som fullföljer utbildningen i gymnasiesärskolan trots att de inte hör till skolformens målgrupp. Denna grupp har ingen rätt till utbildning på gymnasial nivå. Utredningen föreslår att det ska införas en rätt till gymnasial vuxenutbildning för elever som efter avslutad utbildning i gym- nasiesärskolan konstaterats inte höra till gymnasiesärskolans mål- grupp. Hemkommunen ska bli skyldig att skyndsamt pröva om en tidigare elev för begäran om prövning hör till gym- nasiesärskolans målgrupp. Hemkommunens beslut i frågan ska kunna överklagas till . Anmälnings- och omprövningsskyldighet ska gälla alla elever i särskolan Från infördes en förstärkt skyldighet att anmäla och ompröva särskoleplaceringar när det finns skäl att tro att en elev inte längre hör till grundsärskolans eller gymnasiesärskolans personkrets. De nya bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.3 Utredningen bedömer att de nya reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet bör tolkas så att de 3 Punkten 1 övergångsbestämmelserna till SFS (2012:109). endast ska gälla för elever som påbörjar sin utbildning efter detta datum. Enligt utredningen talar starka rättssäkerhetsskäl för att även de elever som påbörjat sin utbildning före ska omfattas av de nya reglerna. Utredningen föreslår därför att övergångsbestämmelserna ska ändras så att reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet vid misstanke om felaktig särskoleplacering ska gälla för alla elever i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan, oavsett när de påbörjade utbildningen. Utredningens förslag kommer att huvudsakligen medföra tempo- rärt ökade kostnader för staten och vissa permanent ökade kost- nader för kommunsektorn. Förslagen kan innebära ökade kostnader för staten med –2017. Det är främst ökade kostnader för en förstärkt satsning på unga i samordningsförbundens verksamhet. För den kommunala sektorn kan förslagen innebära ökade kostnader på på grund av den föreslagna skyldigheten om rätt till utbildning för unga som efter avslutad utbildning inte hör till gym- nasiesärskolans målgrupp. De ökade kostnaderna föreslås finansieras med anslag. Utredningens förslag till författningsförändringar föreslås träda i kraft . Övergångsbestämmelser bedöms inte vara nöd- vändiga. Sammanfattning på lättläst svenska på arbetsmarknaden förändrats. för ungdomar att få ett arbete, arbetslösheten är högre och anställningarna är inte lika trygga som . att ungas arbeten bara är för . är det mycket svårt att få ett arbete för personer som inte har en utbildning. Unga har därför svårare att ta sig in på arbetsmarknaden . Unga som inte arbetar eller studerar är en grupp som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. av alla som var 15–varken arbetade eller studerade . Det behövs ett starkt och stadigt stöd för att hjälpa dessa unga på vägen tillbaka till utbildning eller in på arbetsmarknaden. För många av dessa unga kan det vara en lång och svår väg Sammanfattning på lättläst svenska eller för att komma in på arbetsmarknaden. är att gå klart en utbildning. De unga som har avbrutit eller aldrig börjat gymnasiet har en mycket stor risk att senare inte arbeta eller studera. Det är också viktigt hur de unga har haft det när de växte upp. Att ha växt upp i en familj som har problem och dåligt med pengar ökar risken för att man inte ska få ett arbete. När man gör en utredning får man direktiv som säger hur man ska göra utredningen. Den här utredningens direktiv säger att utredningen ska läsa och försöka förstå olika statistiska källor för att lära sig mer om unga som inte arbetar eller studerar. Statistik är siffror på olika fakta. När utredningen har undersökt statistiken ska utredningen föreslå hur man kan göra ändringar. att utredningen ska fundera på hur man kan få fler som arbetar med unga att samarbeta. Utredningen ska även försöka förstå vad det är som gör att olika grupper av unga inte arbetar eller studerar. Utredningen ska särskilt undersöka om något i samhället gör att många av dessa unga aldrig får ett arbete. Sammanfattning på lättläst svenska ska utredningen också ta reda på vilka som arbetar för att hjälpa unga som inte arbetar eller studerar. Många som hjälper unga samarbetar inte Arbetsförmedlingen, kommuner och är några som arbetar för att hjälpa de unga som vi skriver om. arbetar de med samma saker, men de gör olika mycket. De vet också ganska lite om deras stöd verkligen hjälper de unga. Det är därför oklart om stödet passar de unga som behöver hjälpen mest. Ungdomar med stora behov får många olika slags hjälp från olika håll. Men de som ger stöd och hjälp vet ofta inte om varandra. vara med i något som kommunen ordnar för att efteråt börja på något som staten ordnar med ett liknande innehåll. Den unge kan också vara i kontakt med eller andra myndigheter. Men det finns ofta ingen som har en hel bild av vad den unge får för stöd eller som har ett helt ansvar för detta. Det finns inga regler för samarbete i hela landet. Samarbetet är olika organiserat. Samarbete kan fungera bra i vissa kommuner men det kan bli bättre i andra. Sammanfattning på lättläst svenska Kunskapen om stöd måste bli bättre Det räcker inte bara med att säga att en ung person är arbetslös. För att vi ska bli bättre på att ge stöd och hjälp till dem som lämnar skolan och ska börja söka arbete behöver vi veta mer om dem. Det behövs mer kunskap så vi kan förstå hur många unga som har svårigheter och vilka behov de har av stöd. har ingen den kunskapen, varken över hela landet eller i kommunerna. Bristen på sådan kunskap kan göra så att politikerna inte fattar de rätta och bästa besluten. nya siffror om de unga utan utbildning och arbete och mer kunskap om olika grupper av ungdomar med dessa svårigheter. Vi måste veta mer om hur stöd till unga som inte studerar eller arbetar hjälper dem till arbete eller utbildning. kan man inte ge stöd som passar varje ung person. Då måste man veta mer om hur bra stöden verkligen är. Sammanfattning på lättläst svenska Räkna hur många unga som inte arbetar eller studerar För att se vilka svårigheter ungdomar har på arbetsmarknaden räknar man dem som är arbetslösa. har ungdomars situation på arbetsmarknaden förändrats på flera sätt. Därför måste vi bli bättre på att räkna hur många unga som varken arbetar eller studerar. gör en undersökning som heter Arbetskraftsundersökningen. Denna undersökning ska användas för att räkna antalet unga utan arbete och studier. I och med detta nya sätt att räkna på får vi också ett nytt sätt att beskriva hur unga har det. Vi behöver veta mer om ungdomars övergång mellan skola och arbete För att kunna hjälpa ungdomar när de lämnar skolan och ska börja arbeta behöver vi mer kunskap. Till exempel behöver vi mer kunskap om hur sättet att få arbete har förändrats för olika grupper av unga. Vi behöver också kunskap om skillnader i olika delar av landet. Sammanfattning på lättläst svenska att myndigheten ska beskriva hur det fungerar med ungdomars övergång mellan skola och arbete. Det ska komma en sådan beskrivning . Beskrivningarna ska allra mest handla om de grupper som man tror har allra svårast med att få arbete. Gör bättre undersökningar av dem som lämnar gymnasiet Myndigheten undersöker vad ungdomar gör från gymnasieutbildningens slut och efter. Men utredningen kan se att det helt saknas kunskap om de unga som saknar gymnasieutbildning och för de unga som avbryter en sådan utbildning. Utredningen föreslår därför att också ska undersöka ungdomar som saknar gymnasieutbildning. att fler unga som varken arbetar eller studerar ska få stöd i övergången mellan skola och arbetsliv. För att kunna erbjuda sådant stöd ska fler unga vara i kontakt med Arbetsförmedlingen. Sammanfattning på lättläst svenska Men utredningen har sett att alla unga inte har kontakt med Arbetsförmedlingen. Utredningen tycker att detta är ett problem. Vi föreslår därför att myndigheten ska undersöka Arbetsförmedlingens arbete för att se hur bra myndighetens stöd passar de ungas behov. Ge stöd utifrån vad man vet När unga söker ekonomiskt stöd på grund av arbetslöshet kan det betyda att kommunen inte bara ger de unga pengar. Kommunen har också rätt att säga att den unge ska vara med i en arbetsmarknadsåtgärd. Det kan vara en kurs till exempel. att det saknas kunskap om ifall arbetsmarknadsåtgärder hjälper de unga att få arbete. att man ska få mer kunskap om detta. Vi föreslår att myndigheten får i uppdrag att göra Kunskapsguiden större. Kunskapsguiden är en databas på internet med utbildningsmaterial som kommuner och myndigheter kan använda. nya kunskaper om arbetsmarknadsåtgärder för unga personer med ekonomiskt stöd. Sammanfattning på lättläst svenska ska också undersöka om det går att göra en studie av unga personer som varit med i kommunens arbetsmarknadsåtgärder. Studien ska ta reda på vilka stöd som verkligen fungerar för att hjälpa de unga att få ett arbete. för unga personer med ekonomiskt stöd ska bli bättre. Utredningen föreslår att . ska gå till detta. Satsa på unga inom samordningsförbund Arbetsförmedlingen, , landsting och kommuner måste arbeta tillsamman med vissa frågor, till exempel rehabilitering. De arbetar tillsammans i samordningsförbund. Samarbetet styrs av lagen som kallas Finsam. Utredningen tycker att samordningsförbundens arbete är ett bra sätt för samarbete som också kan bli bättre. Man kan bli bättre på att samarbeta när det gäller stöd till gruppen unga utan utbildning och arbete. De ungdomar som har störst behov ska få bättre stöd. att ungdomar som inte arbetar eller studerar tillhör dem som samordningsförbunden ska arbeta för. ska arbeta för unga som varken arbetar eller studerar. Sammanfattning på lättläst svenska Staten ska betala samordningsförbunden till 2017 för att arbeta med detta. till unga utanför gymnasieskolan är kommunerna med i samordningsförbund genom . Men stöd med utbildning är viktigare för unga som inte arbetar eller studerar. att utbildningens roll ska bli tydligare. Kommunerna ska samarbeta med , och Arbetsförmedlingen för att kunna använd sina pengar bättre när det gäller ungdomar som inte går i gymnasiet. Arbetsförmedlingen ska samarbeta om unga Ungdomar som har extra svårt att få arbete behöver stöd från fler än en myndighet. vad gäller stödet till dessa unga. Arbetsförmedlingen ska arbeta mer med denna grupp Myndigheten ska ge tidigt stöd till unga med stort behov av stöd. Sammanfattning på lättläst svenska Utredningen tycker att det är mycket viktigt att Arbetsförmedlingen blir bättre på att samarbeta med andra myndigheter när det gäller de unga som har extra svårt att hitta arbete och som behöver stöd från flera håll. att Arbetsförmedlingen ska tänka mer på denna grupp när de arbetar i samordningsförbund. att Arbetsförmedlingen ska utveckla stödet till ungdomar som av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden och är i behov av samordnat stöd. Detta ska Arbetsförmedlingen göra genom att samarbeta mer med kommuner och andra myndigheter. Samarbetet ska ske inom det arbete som samordningsförbunden gör. Där det inte finns ett samordningsförbund ska man samarbeta direkt med kommuner och andra myndigheter. Utredningen har sett att det finns många olika stöd till gruppen unga. Men det finns ingen myndighet eller organisation som har en hel bild av stöden och som arbetar med frågorna i hela landet och i kommunerna. Därför tycker utredningen att det behövs någon att fler unga med många olika behov får ett samordnat stöd. Därför föreslår utredningen att en nationell samordnare ska ge stöd till samordningsförbundens arbete Sammanfattning på lättläst svenska Skapa rätt till gymnasial vuxenutbildning Elever med utvecklingsstörning kan få gå i särskolan om man tror att barnen inte kommer att nå målen för eller gymnasieskolan. Men ibland händer det att elever har blivit felaktigt placerade i särskola. De eleverna kan få det svårt att sedan få ett arbete. har många nya lagar försökt att se till att inga barn och unga ska gå i särskolan om de inte har en utvecklingsstörning. Trots dessa ändringar i lagarna kommer nog ändå en del barn och unga bli felaktigt placerade i särskolan. Därför kan man också tro att det finns ungdomar som har gått ut gymnasiesärskolan trots att de inte ska ha gått där. Dessa ungdomar har ingen rätt till utbildning på vanliga gymnasiet när de gått klart gymnasiesärskolan. det ska införas en sådan rätt. Alla elever i särskolan ska kunna få nya beslut I grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska barn med utvecklingsstörning gå. Men om någon tror att ett barn utan utvecklingsstörning går där ska man anmäla det och kommunen ska besluta på nytt. Det kallas för anmälningsskyldighet och omprövningsskyldighet. Sammanfattning på lättläst svenska Från blev reglerna tydligare för att anmäla och besluta på nytt att en elev inte längre hör till dem som ska gå i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. De nya bestämmelserna gäller för dem som börjar sin utbildning efter . Utredningen tycker att det är viktigt att samhället är rättssäkert. Det betyder att alla ska vara skyddade av lagen. att de nya reglerna ska gälla även för de elever som påbörjat sin utbildning före . Utredningen föreslår därför att reglerna ska ändras. Reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet vid misstanke om felaktig särskoleplacering ska gälla för alla elever i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan Då kommer anmälnings- och omprövningsskyldigheten att gälla för alla elever som går i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. Detta kommer förslagen att kosta mest att medföra ökade kostnader för staten . att ge ökade kostnader för kommunerna. Förslagen kan innebära ökade kostnader för staten med Sammanfattning på lättläst svenska För kommunerna kan förslagen ge ökade kostnader Vi föreslår att dessa ökade kostnader ska betalas av staten. När detta ska börja gälla att de här förslagen till författningsändringar ska börja gälla . Vi tror inte att det behövs några övergångsbestämmelser. The situation of young people in the labour market has changed in recent decades. The age at which young people become established has increased, unemployment is higher and the labour market more unstable. It is not uncommon for young people to be engaged in short-term and temporary employment. The requirements concerning education have increased. This means that young people today have a time entering the labour market. Seen as a group, young people not in employment, education or training (NEETs) have a particularly difficult time becoming established in the labour market. In 2012, approximately eight per cent of the young people aged 15– 24 years were in such a situation. Strong and stable support is required to help these young people find their way back to education, or to enter the labour market. For many of these young people it can be a long and difficult path back to education, or to gain a foothold in the labour market. people who have upper secondary education cope fairly well in the labour market. However, those who drop out of or never start upper secondary education have great difficulties. Other factors as well, such as the young persons socio-economic situation, affect the risk of neither working nor studying. Having been in this kind of situation can also have longer-term consequences for labour market establish- ment. Under its terms of reference, the Inquiry is to analyse various statistical sources that can be used to identify the group comprising young people not in employment, education or training and, based on the analysis, propose quality-assured statistical indicators. The remit also includes analysing how broad collaboration can be achieved. The Inquiry is also to analyse the contributing factors to groups of young people not being in employment, education or training, and in particular examine whether there are structural factors contributing to a large proportion of these young people being in social exclusion for extended periods. Finally, the Inquiry is also to identify and analyse the preventive efforts, including cooperative projects, and specific measures aimed at young people not in employment, education or training, seen as a group. Diversity of measures, but lack of coordination , municipalities, the and others offer measures aimed at the Inquirys target group. people not in employment, education or training are often a priority group for measures, both in regular activities and projects. There is, however, an overlap of both measures and target groups between various actors. The level of ambition varies, as does the actual content. Knowledge of results and impacts is also limited. It is therefore unclear how well the measures suit the young people whose needs are greatest. people with extensive needs meet a variety of different actors in different types of contexts. The measures are not always coordinated between the actors. A young person can take part in municipal activities for a while, and shortly thereafter begin a central government activity with similar content. In addition to these activities, the young person may be in contact with the or other government agencies. Often, no one has a comprehensive view and an overall responsibility to ensure that the young person re- ceives individually adapted support. Furthermore, the Inquiry notes that there are a variety of different requirements that necessitate cooperation between public authorities regarding different groups of vulnerable young people. However, there is no general structure for national collaboration. It is organised in different ways. It may work well in certain municipalities while others may need to develop collaboration further. Follow-up of young people and knowledge about measures must be developed Today, unemployment is not a sufficient indicator for analysing young peoples difficulties in the labour market. To better be able to meet young peoples need for support and assistance in the transition between school and working life, knowledge must be developed. better knowledge base is needed that can help us to understand how many young people have difficulties and what the needs are regarding support measures. Such knowledge is lacking at present, both nationally and locally. This lack of knowledge means there is a risk of political initiatives in the area not being designed in an optimal . Accordingly, regular statistics on the Inquirys target group are needed as well as deeper knowledge of different groups of young people who find it difficult to gain a foothold in the labour market. Knowledge of how measures aimed at young people not in employment, education or training help individuals find jobs or enter educational programmes must also be developed. At present, however, it is not possible to offer measures adapted to the needs of a young person. Providing such measures requires a better know- ledge base on the content and results of the measures. people not in employment, education or training – proposals regarding indicators and follow-up Publish an indicator annually to calculate the number of young people not in employment, education or training Unemployment is the indicator usually used to describe young peoples difficulties in the labour market. However, in recent decades the situation of young people in the labour market has changed in a number of respects. Comprehensive statistical data is therefore needed to describe the group of young people who are not in employment, education or training. Statistics will therefore be instructed to report annually on the number of young people not in employment, education or training, based on the Labour Force Survey. Along with this new measure, a new indicator will be intro- duced in Swedish reports to describe the labour market status of young people. out in-depth analyses of young peoples transition between school and working life To be able to meet young peoples need for support and assistance in the transition between school and working life, knowledge must be improved. For example, more knowledge is needed on how the labour market process has changed over time for different groups of young people, and on regional and local varia- tions regarding young people not in employment, education or training. The Inquiry therefore proposes that every third year, is to report on how young peoples transition between school and working life has developed. The analyses are to focus on the groups identified as having a particularly hard time gaining a foothold in the labour market. Supplement upper secondary school follow-ups Statistics conducts regular follow-up of youth employment during the period starting with the conclusion of upper secondary education and the three following years. However, the Inquiry notes that there is a complete lack of follow-up information regarding young people who lack or discontinue such education. The Inquiry therefore proposes that Statistics increase its follow-up to also include young people who lack upper secondary education. Better knowledge development and measures support to young people who, for special reasons, are very detached from the labour market will be analysed The Inquiry considers that more young people not in employment, education or training should be given support in the transition between school and working life. In order to provide such support, more people should be in contact with the Swedish Public Employ- ment Service. The Inquiry has noted that far from all concerned are in contact with the Service. The Inquiry considers this a problem and therefore proposes tasking Statskontoret (the for ) with conducting an in-depth analysis of the activities to assess how well the Services measures correspond to the needs and expecta- tions of the target group. When young people apply for financial assistance due to unemploy- ment, the course of action available to the municipality is not limited to providing income support. The municipality also has the right to either offer or require that the young person participate in a labour market-related measure. Most municipalities conduct different forms of labour market-related measures for young people not in employ- ment, education or training. The organisation and content of these measures vary. The Inquiry notes that there is a lack of knowledge of how these measures affect young peoples opportunities for labour market . The Inquiry therefore proposes measures that will benefit developments in the area of knowledge relating to labour market measures for young people receiving financial as- sistance. It is proposed that be instructed to expand Kunskapsguiden (a web-based knowledge guide). The guide will accordingly be expanded in the area of knowledge relating to municipal labour market measures for young people receiving financial assistance. will be tasked with examining the possibilities of conducting a study of young people who have participated in municipal labour market-related measures, with the aim of improving knowledge of which measures are effec- tive in helping participants become self-sufficient. If sufficient data is available, the Board is to conduct a study of this kind. In addition, the Inquiry proposes a financial investment of million annually between 2015 and 2017 within the framework of the agree- ment on an evidence-based practice for good quality in social services.