sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Stilen kan göras olika stor och en markering läggas över raden för ökad läsbarhet. Ju mer man kortar, desto mindre innehåll finns dock kvar. Metoden som används är rent matematisk och bygger inte på någon språklig analys. Verktyget Friendly Reader är gratis och kan laddas ner från nätet eller användas direkt från en webbsida. Texterna som produceras av verktyget är inte utvärderade på 21Katarina , 2013, I see what you mean. Assessing readability for specific target groups. Språkbanken, Instistutionen för svenska språket, . 22Arne , , 2012, Slutrapport projektgenomförande–Friendly Reader- e-tjänst med informationsextraktion ur digitala dokument för personer med lässvårigheter. någon av användargrupperna, men under utvecklingsarbetet har man haft personer som har dyslexi med i arbetet. Sammanfattning av ovanstående text till : Friendly Reader är en e-tjänst som sammanfattar digitala dokument för personer med lässvårigheter och är resultatet av ett forskningsprojekt inom ramen för , professor och . Friendly Reader är en e-tjänst som ska underlätta läsning av långa och svåra dokument. Det är skapat för personer som av olika anledningar har svårt att ta till sig långa texter och med syftet att öka den digitala delaktigheten. Det går att styra längd och struktur av texten genom ett reglage från 100–1, skriva om till lätt svenska och ge synonymer till ord. Den text man vill sammanfatta kopieras in i ett fönster och sedan kan man korta ner texten till önskad längd. Stilen kan göras olika stor och en markering läggas över raden för ökad läsbarhet. 2.3Vad är en lättläst text? Det finns ingen gemensam definition av begreppet lättläst utan det varierar beroende på avsändaren och vilken målgrupp man främst riktar sig till. nyhetsinformation och litteratur, (), som har regeringens uppdrag att arbeta med lättlästa texter, anser att följande karaktäriserar en lättläst text: Innehållet ska ta hänsyn till läsarens förutsättningar och förkunskaper, att ha svårt att läsa medför ofta bristfälliga förkunskaper i ett ämne. I en lättläst text måste det finnas en logisk tanke, tidsföljd eller känsla som binder samman texten. Det underlättar om den som skriver berättar på ett personligt sätt så att texten får en tydlig avsändare med egen röst. Språket i lättlästa texter ska ha konkreta och vardagliga ord och uttryck. Bildspråk och metaforer kan missuppfattas. Om krångliga ord och uttryck förekommer så ska det finnas en förklaring eller ett sammanhang som underlättar förståelsen. Meningarna ska vara enkla med få bisatser. Det är viktigt att text och bild överensstämmer och inte motsäger varandra. Illustrationer kan förklara och förtydliga eller skapa välbehövliga pauser i en text. Den grafiska formen ska underlätta för läsaren att ta sig genom texten. Det innebär att typsnitt, storlek på bokstäverna, mellanrum mellan raderna och radbrytning ska väljas med tanke på läsarens förutsättningar. Lättlästa texter delas in i olika nivåer med utgångspunkt från läsförmåga. CFLL har tre nivåer medan andra förlag har fyra eller fem nivåer(se 4.1.1 och 4.4.2). Vem som kan läsa vilka böcker är alltid beroende på läsarens förkunskaper och lässituationen, dvs. om man läser själv eller får texten uppläst. Exempel på lättlästa texter från CFLL: Nivå 1 ur Dansa salsa med mig (och ) Plötsligt sitter vi där. Min oro är borta. Vi pratar om allt. Vad vi gör. Var vi går ut och dansar. Vad vi arbetar med. Vi berättar om våra kompisar. Jag är inte blyg för henne. Nivå 2 ur I samma båt () var ansvarig för tvättstugan i , området de bodde i. Hon såg till att allting fungerade som det skulle för alla boende som ville tvätta. Fel på maskiner i tvättstugan och misskötsel rapporterade hon till fastighetsskötaren. Hon sken som en sol den dagen hon fick jobbet. Nivå 3 ur Förvandlingen () när vaknade i sin säng hade han förvandlats till en skalbagge. Han hade sovit oroligt Och drömt märkliga drömmar. När det ljusnade utanför fönstret var inte människa längre. Istället låg en stor insekt på rygg i den smala sängen. Tanken att framställa mer läsbara böcker för elever med föräldrar utan akademisk bakgrund uppstod i . utarbetades en läsbarhetsformel, Reading Ease, för att mäta läsbarhet med hjälp av ordlängd och meningslängd. började man använda läsbarhetsformler, den mest kända är läsbarhetsindex (LIX). LIX mäter förekomsten av långa ord och genomsnittlig meningslängd. LIX under 30 är mycket lättläst, LIX 40–50 är medelsvår tidningstext och LIX över 60 mycket svår byråkratsvenska. Behovet av lättlästa texter för vuxna psykiskt utvecklingsstörda och språkfattigt döva i lyftes fram av (). Myndigheten ansåg att det fanns ett behov av språkligt och typografiskt förenklad litteratur för denna grupp. SÖ tillsatte en arbetsgrupp som skulle införliva idén om lättlästa böcker i Sverige.24 I sin anslagsframställning begärde SÖ ett bidrag till de handikappades kulturella verksamhet och /69 beviljades för framställning av lättläst litteratur. Arbetsgruppen för lättlästa böcker vid SÖ hade som främsta uppgift att ge ekonomiskt stöd till utgivning av lättlästa böcker. Medlen användes som produktionsstöd till bokförlag. Böckerna riktade sig till personer som av olika orsaker hade svårt att läsa. Lättlästa böcker skulle förena kravet på lättlästhet med kravet på litterär kvalitet. De första böckerna gavs ut och de var bearbetningar av redan existerande titlar. Marknadsföringen av böckerna sköttes av bokförlagen. Det var många olika bokförlag som gav ut böckerna och de kunde köpas i bokhandeln eller lånas på bibliotek. Ungefär 20 lättlästa böcker gavs ut, de flesta fanns även som talböcker och kunde lånas genom bibliotek eller Talboks- och . Arbetsgruppen hade även en verksamhet med bokombud som fanns i varje län. förmedlade stöd till lättlästa böcker fram tills verksamheten överfördes till 1988. Det fanns då cirka 220 titlar på olika språknivåer. 23M , I , 2011, Läsförståelse genom strukturerade textsamtal. 24Karin M , Å andras vägnar: som litteratur-, kultur och handikapppolitiskt experiment: En kommunikationsstudie (: Tema Kommunikation, , 1995), 9. Flera statliga utredningar –1980-talen tog upp behovet av litteratur och litteraturstöd för utvecklingsstörda och hörselskadade. tog i sitt slutbetänkande Boken upp vuxna läshandikappades situation och behovet av forskning på området.25 Utredningen föreslog en utökning av utgivning av lättlästa böcker till minimum 20 titlar . föreslog i sitt betänkande Kultur åt alla! en ökning av utgivningen av lättlästa böcker till 40 böcker om året.26 I en proposition om litteratur och folkbibliotek lyftes lättlästa böcker fram för att nå eftersatta grupper.27 Utvecklingen föreslogs bli inriktad på att förbättra marknadsföring och distribution genom bokbranschens egna kanaler. tog även upp behovet av lättlästa nyheter efter att en rapport tagits fram på uppdrag av SÖ om en lättläst dagstidning för vuxna.28 Även för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) drev frågan om en lättläst nyhetstidning. De betonade att invecklade sammanhang kan förstås, om de förklaras utifrån utvecklingsstördas egna erfarenheter. , med uppdrag att fördela bidrag till tidningsföretag för utgivning av radio- och kassettidningar för synskadade fick ett tilläggsuppdrag att utreda förutsättningarna för nyhetsförmedling till utvecklingsstörda och andra begåvningshandikappade.29 De startade en försöksverksamhet med en lättläst nyhetstidning, 8 SIDOR. Den primära målgruppen var lätt eller måttligt begåvningshandikappade vuxna och grupper med olika läshandikapp. Institutioner som särskolor, grundläggande vuxenutbildningar, dagcentraler för utvecklingsstörda och bibliotek förväntades använda tidningen i sin verksamhet. En utvärdering av verksamheten visade att tidningsformen var möjlig för att förmedla nyheter och att det fanns ett stort behov av en lättläst nyhetstidning.30 Kommittén föreslog att försöket skulle permanentas och att en särskild stiftelse skulle ansvara för utgivningen.31 1984/85:141. 28SÖ, , Lättläst tidningstext för vuxna läshandikappade. 30Utbildningsdepartementet, Ds U 1985:6 Utvärdering av nyhetstidningen 8 SIDOR. 31Utbildningsdepartementet, Ds U 1985:7 Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade. föreslog regeringen, i propositionen om nyhetsförmedling till begåvningshandikappade,32 att verksamheten med en nyhetstidning skulle fortsätta. Vidare föreslogs att tidningen skulle utformas så att den blev till nytta även för andra grupper och vara obunden av ägarintressen och parti- och intressepolitiskt neutral. skulle bildas för att äga och ge ut tidningen och den skulle finansieras dels med prenumerationsintäkter, dels med ett särskilt bidrag. Med utgångspunkten att alla ska kunna delta i samhällslivet på lika villkor beslöt om en fortsättning enligt propositionens förslag.33 startade nyhetsinformation sin verksamhet med uppgiften att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade. efter att stiftelsen regeringen att det var lämpligt att föra över bokutgivningen av lättlästa böcker till samma stiftelse och genomfördes en namnändring till nyhetsinformation och litteratur (). verksamhet reglerades i stadgar som fastställdes av regeringen. Stadgarna för nyhetsinformation beslutades av regeringen den 22 november 1986.34 Därefter har stadgarna ändrats av regeringen en gång, den 22 juni 1988.35 Stiftelsens ändamål var att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade och se till att lättlästa böcker producerades och gavs ut. Verksamheten skulle drivas utan vinstsyfte inom ramen för ett avtal mellan staten och stiftelsen och en styrelse som utsågs av regeringen skulle sköta stiftelsens angelägenheter. Stiftelsens direktör skulle vara ansvarig utgivare för tidningen. Förutom att ge ut en lättläst tidning och lättlästa böcker skulle stiftelsen även sträva efter att nå ut till andra grupper än begåvningshandikappade vars läsförståelse var begränsad. Det statliga anslaget fick användas enligt riktlinjer. Prenumerationsavgiften för tidningen borde utgå från dagstidningarnas lösnummerpris. utvecklade sin verksamhet. Tidningsutgivningen höjdes från 45 nummer till 50 nummer , 1985/86:175. 1985/86:175, bet. 1986/87:KU4, rskr. 1986/87:4. 34Utbildningsdepartementet, Dnr 3544/86, 3516/86 (delvis). 35Utbildningsdepartementet, Dnr 1746/88 (delvis), 1925/88 (delvis), 2203/88. utgivningen av antalet lättlästa boktitlar ökade och ett utvecklingsarbete påbörjades. Stiftelsen startade ett eget bokförlag för utgivning av lättlästa böcker och en postorderbokhandel för försäljningen. Syftet vara att förbättra marknadsföringen av lättlästa böcker då förlagen inte hade en upparbetad marknadsapparat som nådde målgruppen. Försök med läsombud påbörjades i några kommuner och permanentades 1994. 1997 bytte på eget initiativ sitt namn till . startade stiftelsen lättläst-tjänsten som bearbetar samhällsinformation till lättläst svenska och anordnar kurser i att skriva lättläst. 3 Olika målgrupper för lättläst Vilka målgrupper som lättlästa texter och material är tänkta att vända sig till finns inte tydligt uttryckt i något överordnat beslut eller dokument utan har varierat över åren. Utredningen gör här inte något eget urval utan tar upp alla grupper som nämnts av olika aktörer. De som utgör målgrupperna är de som av olika skäl behöver eller efterfrågar lättläst material. Kärnan har dock alltid varit personer med funktionsnedsättning. Det finns ingen officiell statistik över hur stora de olika grupperna är och inte heller uppdelat på kön. När SÖ började med att ge ut lättlästa böcker var de tänkta att vända sig till vuxna personer med utvecklingsstörning och senare även personer med läs- och skrivsvårigheter, invandrare, afatiker, och barndomsdöva. När verksamheten sedan fördes över till snävades målgruppen in till att börja med, till dem med störst behov det vill säga personer med utvecklingsstörning. Tidningen 8 SIDOR skulle i första hand vända sig till begåvningshandikappade. har målgruppen åter vidgats. Enligt avtalet mellan staten och nyhetsinformation och litteratur (CFLL) är målgruppen för lättlästa texter personer med funktionsnedsättning. I riktlinjer för står att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. CFLL beskriver själv sina målgrupper som: personer med utvecklingsstörning, äldre med demens, personer med invandrarbakgrund som befinner sig i utbildning, personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, t.ex. ADHD och autism, Olika målgrupper för lättläst läsovana personer, de som av olika orsaker inte skaffat sig läsvanor eller tränat upp sin läsförmåga. Även barn i skolåldern och nyanlända som ska lära sig svenska kan ha nytta av lättläst material. CFLL menar att antalet personer som behöver lättlästa texter ökar, med hänvisning till den senaste IALS- studien om läsförståelse, där inte klarade de högt ställda kraven på läsförståelse motsvarande i och att 7–hade sådana lässvårigheter att lättlästa texter var deras enda möjlighet till läsning.1 CFLL anser därför att det finns ett behov av något som är mer lättläst än normalprosan för ett stort antal personer. och menar att alla stöter på svåra och tunglästa texter och därför kan behöva lättlästa texter, men för vissa grupper är behoven särskilt stora: 2 barn och vuxna som lär sig läsa, de som har lässvårigheter, t.ex. dyslexi, barn och vuxna med koncentrationssvårigheter eller neuropsykiatriska störningar, barn och vuxna med utvecklingsstörning, barn och vuxna med hörselnedsättning, vuxna med låg utbildning och bristfällig läserfarenhet, barn och vuxna med annan språklig eller kulturell erfarenhet, barn och vuxna med språkstörningar, och barn och vuxna med motoriska och perceptuella svårigheter. drev 2009 ett projekt om begriplig samhällsinformation tillsammans med Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter, , , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), och . Funka fick i uppdrag att genomföra projektet. Projektet hade huvudfokus på dem som har svårt att läsa och förstå information. Arbetet resulterade i att följande bakgrundsfaktorer definierades om varför någon behöver lättlästa texter: 1The for Education, 2000, Report No. 188 Adult Literacy Survey – IALS. 2I och M , 2009, Vad är lättläst? Olika målgrupper för lättläst personer som har en nedsatt begåvning som påverkar förmågan att läsa, t.ex. med lindrig utvecklingsstörning, personer som har en skada eller sjukdom som tillfälligt eller permanent sätter ner förmågan att läsa, t.ex. som fått afasi, personer som har stora svårigheter med korttidsminne eller mycket stora lässvårigheter men som ändå vill eller måste läsa en text, t.ex. ADHD och dyslexi, personer som har svenska som andraspråk och som ännu inte har lärt sig svenska tillräckligt bra, personer som snabbt vill skaffa sig överblick, t.ex. journalister och riksdagsledamöter, och personer som fungerar som ombud åt någon med stora lässvårigheter t.ex. en anhörig. Funktionsnedsättning är en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver den begränsning som en funktionsnedsättning innebär i relation till omgivningen. En funktionsnedsättning behöver inte innebära ett hinder för delaktighet. Det är först om miljö och omgivning är otillgänglig för personer med funktionsnedsättning som funktionshinder uppstår.3 En funktionsnedsättning kan finnas redan från födseln eller uppstå under en persons livstid. Lättlästa texter utarbetades för personer med intellektuella funktionsnedsättningar när arbetet med lättläst inleddes av SÖ . Personer med funktionsnedsättningar finns dels i samma sammanhang som alla andra, dels på speciella institutioner och boenden. Barn och vuxna med utvecklingsstörningar Utvecklingsstörning är när en persons kognition inte utvecklas normalt. Personerna har inte samma förutsättningar som andra för att förstå, lära sig nya saker och uttrycka sina tankar och känslor. Det är de kognitiva funktionerna som påverkas, inte de känslo- 3 rekommendationer för nya termer inom funktionshinderområdet 2008. Olika målgrupper för lättläst mässiga faktorerna, kreativiteten eller den kroppsliga utvecklingen. Ungefär 38 000 barn, ungdomar och vuxna i har en utvecklingsstörning.4 Utvecklingsstörning är en svårare form av inlärningssvårigheter och yttrar sig olika hos olika personer men alla behöver personligt stöd och hjälpmedel. Vad personen klarar av beror också på vilket stöd och vilken träning han eller hon har fått. En person med utvecklingsstörning behöver än andra för att förstå, lära sig nya saker och uttrycka sina tankar och känslor. En utvecklingsstörning kan vara grav, måttlig eller lindrig och med utvecklingsstörningen kan personen även ha andra funktionsnedsättningar, t.ex. nedsättning av rörelseförmågan eller synnedsättning. Personer med utvecklingsstörning kan lära sig att läsa men har ofta ett begränsat ordförråd, det gäller särskilt abstrakta ord, och de har också ett begränsat arbetsminne. De behöver tillrättalagda texter med vardagliga, konkreta ord och korta meningar. Barn och vuxna med nedsatt hörsel En hörselnedsättning innebär att ljuden blir svagare, kan förvrängas eller helt försvinna. Det blir också svårare att höra när det finns störande ljud. Det finns mycket lite forskning om barn och vuxna med hörselnedsättningar har behov av lättlästa texter och i så fall hur texterna ska utformas. Flera forskare har visat att döva som tidigt kommer i kontakt med teckenspråk har lättare att lära sig läsa. Det finns i ungefär 8 000–10 000 barndomsdöva och cirka 30 000 teckenspråksanvändare.5 Barn och vuxna med språkstörning och afasi Afasi är en samlingsbeteckning för språkliga skador som uppstår efter en förvärvad hjärnskada och som kan drabba människor i alla åldrar. Den som har afasi har varierande svårigheter att förstå, tala, läsa och/eller skriva. Räkneförmågan kan också påverkas. Däremot är intellektet ofta normalt trots att man inte kan uttrycka sina tankar i tal och skrift. orsakas afasin av stroke. Ny forskning har visat att patienter med afasi som får datorbaserat skrivstöd lättare kan träna upp sin skrivförmåga. 4http:///fakta/. 5http:///om-dova/statistik. Olika målgrupper för lättläst svårigheter med språkets form, innehåll eller användning. Ofta är det en kombination av alla dessa delar. Både språkproduktion och språkförståelse kan vara påverkad. Personer med språkstörning kan trots en bra hörsel behöva stöd att förstå och tolka språklig information. Dyslexi är ärftligt betingade läs- och skrivsvårigheter och har inget samband med intellektuella svårigheter. Det är en nedsättning i vissa språkliga funktioner, särskilt de fonologiska (fonologi avser språkets ljudmässiga form), som är viktiga för att kunna utnyttja skriftens principer för kodning av språket. började dyslexiforskare intressera sig för den fonologiska förklaringsmodellen som det råder stor enighet om. Nedsättningen ger sig i första hand till känna som svårigheter att uppnå en automatiserad ordavkodning vid läsning.6 Dyslexi leder till svårigheter med läsförståelsen och ofta en begränsad läserfarenhet. Även om dyslexiproblematik delvis är ärftlig, är det inte enbart biologiska faktorer som avgör hur stora läs- och skrivproblem ett barn får. Andra viktiga faktorer är hur mycket språklig stimulans barnet får i sin hemmiljö samt vilken undervisning barnet får i förskolan och skolan. Läs- och skrivsvårigheter kan förekomma av olika anledningar och har inte alltid samma orsak som dyslexi. Det finns inte någon exakt definition eller gränsvärde för att avgöra om det är fråga om läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi. I skolan har problemen uppmärksammats allt mer medan läs- och skrivsvårigheter hos vuxna inte är lika ofta omnämnt. Omkring en halv miljon svenskar eller 4–av befolkningen beräknas ha läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi.7 Det kan innebära allt från lindriga till mycket stora läs- och skrivsvårigheter. 6Ingvar , 2010, Läsningens psykologi och pedagogik. 7http:///sv/Stod-i-skolan/Funktionsnedsattningar/Las--och-skrivsvarigheter-- dyslexi/. Olika målgrupper för lättläst Barn och vuxna med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning En neuropsykiatrisk funktionsnedsättning innebär att hjärnan hos en person inom vissa områden fungerar annorlunda jämfört med hur det är för de flesta andra. Personer med ADHD (Attention Deficit/Hyperactivity Disorder) har svårt med uppmärksamhet, impulskontroll och överaktivitet. Att inte kunna koncentrera sig på en uppgift gör det svårt att använda sina förmågor. De har därför svårt att läsa längre sammanhängande texter. Texterna behöver vara korta och överblickbara. Personer med autism och Aspergers syndrom kan ha begränsningar inom social interaktion, kommunikation och föreställningsförmåga t.ex. att sätta sig in i andras tankar och känslor. Det kan leda till att man har lätt att förstå informationsmaterial och faktatexter men kan ha svårigheter med skönlitteratur. Det totala antalet demenssjuka i beräknas till närmare 150 000 personer,8 Demens innefattar en organisk psykisk störning av högre intellektuella funktioner med försämring av minne och logiskt tänkande, samt personlighetsförändringar och emotionella störningar utan medvetandesänkning. Demenssjukdom innebär en kognitiv reduktion som leder till en påtaglig eller invalidiserande oförmåga. De flesta fall av demenssjukdom drabbar äldre personer, senil demens. Bland människor räknas demens som en folksjukdom och man beräknar att var femte person har drabbats av någon typ av demenssjukdom. För demenssjuka är det viktigt med en psykiskt stimulerande miljö. När förmågan att läsa och koncentrera sig avtar kan högläsning av lättlästa texter vara det alternativ som fungerar bäst. En stunds högläsning kan skapa närhet och ge tillsammans. 3.2Barn som håller på att lära sig läsa Barn lär sig läsa i hemmet, i förskolan eller vanligast under de första årskurserna i skolan. För många barn går detta lätt och enkelt, för andra tar det . En systematisk och noggrann undervisning 8 Svenskt Demenscentrum. Olika målgrupper för lättläst är en bra grund. Viktigt är också att barnet läser ofta och mycket. I undervisningen behövs texter med ord och meningsbyggnad anpassad till barnets nivå. För förskolan, och grundsärskolan finns mål för barnets läs- och skrivutveckling formulerade i läroplanerna. 3.3Personer med motoriska eller perceptuella svårigheter Personer med motoriska eller perceptuella svårigheter kan ha svårt att läsa för att de har svårt att hålla huvudet stilla, dålig talmotorik eller att ögonrörelserna är dåligt automatiserade. Dessa personer behöver grafisk tydlighet och rena bilder för att kunna förstå innehållet i en text. 3.4Invandrare som lär sig svenska Invandrare är en mycket heterogen grupp med olika behov beroende på bakgrund och om personen har speciella svårigheter som de ovan nämnda. Alla har det gemensamt att de har ett annat modersmål och har svenska som ett andra språk. De personer som har invandrat till behöver lära sig det svenska språket för att kunna fungera i samhället och för att kunna klara en utbildning eller få ett arbete. Frågan om förenklade texter eller autentiska texter är bäst när man lär sig svenska är svår och forskarna är oeniga. Det är framför allt i början av språkinlärningen som invandrare kan ha hjälp av lättläst material för att komma i gång med sin språkinlärning. Men det är inte alltid de har behov av lättlästa texter utan de kan lika ofta behöva mer avancerade texter men med muntliga förklaringar eller med bilder. är dock frekvent använda inom sfi-utbildningen. Det är välkänt utifrån PISA- och PIRLS-studierna att flickor har betydligt bättre kunskaper i läsförståelse än pojkar (se 4.1.6). Den pedagogiska forskningen pekar på två förklaringar till varför flickor är mer högpresterande än pojkar i skolan. Flickor lägger ner mer tid Olika målgrupper för lättläst och engagemang i skolarbetet och har mer effektiva arbetssätt.