sou · H1B353 · 2013-06-28 00:00:00 — Hemkommunen kan från till en annan bli skyldig att erbjuda en plats i sin skola, om en elev väljer att sluta i den skola där eleven tidigare gått.2 Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkom- munen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldig- heter (7 kap. 23 §). Om eleven går i specialskola eller sameskola är det huvudmännen för dessa skolformer som får förelägga elevens vårdnadshavare. När det gäller ungdomar som inte är skolpliktiga har kommunen ansvar att erbjuda ungdomarna i kommunen gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen ska erbjuda utbildning inom gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan som den själv anordnar eller utbild- ning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller (15 kap. 30 § och 18 kap. 27 §). Kommunen har också ansvar att erbjuda utbildning för vissa personer som inte är folkbokförda i men som likställs med att vara bosatta i , t.ex. asylsökande (29 kap. 2–4 §§). Hemkommunen har också en skyldighet att hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem 2009/10:165 s. 342 f. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område lämpliga individuella åtgärder (29 kap. 9 §). Kommunens syfte med inhämtande av informationen ska vara att erbjuda ungdomarna lämpliga individuella åtgärder. Härmed avses sådan verksamhet för vilken kommunen svarar, t.ex. gymnasieskola eller socialtjänst.3 Av 29 kap. 9 § andra stycket framgår att ansvaret inte omfattar de ung- domar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskolan, nationella eller specialutformade pro- gram i gymnasiesärskola eller motsvarande. Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar lämnade sitt del- betänkande som rör det kommunala informationsansvaret, SOU 2013:13. Utredningen föreslår att benämningen av kommunernas ansvar ska ändras från informationsansvar till aktivitetsansvar. Akti- vitetsansvaret innebär ett förtydligande av att kommunen ska vara aktiv i uppsökande och åtgärdande verksamhet. Vidare föreslår utredningen att det ska förtydligas att kommuner kontinuerligt ska söka upp samt hålla sig informerade om icke skol- pliktiga ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Det blir även tydligt att hemkommunen ska se till att den unge erbjuds lämpliga individuella åtgärder. Hemkommunen ansvarar för att vuxna som har rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå eller på gym- nasial nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning (20 kap. 10 och 16 §§). Hemkommunen ansvarar vidare för att de vuxna som har rätt att delta i särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbild- ning (21 kap. 10 §) Kommunen ska också erbjuda särskild utbild- ning för vuxna på gymnasial nivå (21 kap. 13 §). Hemkommunen är även skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare er- bjuds dem som har rätt att delta i utbildningen (22 kap. 11 §). I och med den nya skollagens ikraftträdande gäller så långt det är möjligt samma regler för fristående och offentliga skolor. Det inne- bär att de offentliga och fristående skolorna tillsammans utgör skolväsendet för barn och ungdomar. Fristående skolor har rätt till offentliga bidrag och får inte ta ut avgifter. Elevens hemkommun finansierar utbildningen vid fristående skolor genom att betala ett 2004/05:2 s. 149. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område bidrag (s.k. skolpeng). Bidraget ska beräknas efter samma principer som kommunerna använder vid fördelning av resurser till de egna skolorna. Det är Skolinspektionen som godkänner enskilda som huvud- män för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola samt fritidshem som anordnas vid en skol- enhet. Godkännande ska lämnas om den enskilde som huvudman bedöms ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. (2 kap. 5 §). I det kravet ligger att t.ex. budget och andra planeringsdokument ska ge vid handen att verksamheten i praktiken har förutsättningar att följa föreskrifterna, såväl vid in- rättandet som . Det är, som utredningen ovan redogjort för, den enskilde huvudmannen som ansvarar för att utbildningen vid skolan genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra föreskrifter. Dessutom krävs för ett godkännande att etable- randet av utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anord- nas av det allmänna i den kommun där skolan är belägen. Om god- kännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska också följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna beaktas. Avser godkännandet förskole- klass, grundskola och grundsärskola krävs därutöver att elev- underlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Sedan friskolereformen 1992, och särskilt , har ökning- en av antalet skolor med enskilda huvudmän varit mycket snabb. hade av landets grundskolor och 39 pro- cent av gymnasieskolorna en enskild huvudman. var an- delarna . Av grundskoleeleverna 2012 gick i en fristående skola och i gymnasieskolan . var andelarna 3 respektive 5 procent.4 De fristående skolorna utgör numera en betydande del av skolväsendet, särskilt inom gymnasieskolan. Förekomsten av fristående skolor och deras elevandel varierar dock stort mellan olika kommuner. 4 , officiella statistik om skolväsendet, . I och med att skollagen började tillämpas ersattes skola som organisatorisk enhet med begreppet skolenhet. Från och med /13 sker insamlingen av uppgifter till den officiella statistiken per skolenhet. Förändringen medför att de uppgifter om skolenheter som presenteras /13 inte är jämförbara med tidigare uppgifter om skolor. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område 7.3Fristående förskolor och vissa fritidshem med enskild huvudman Förskolan är en egen skolform inom skolväsendet. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i de obliga- toriska skolformerna och förskoleklass. Det är kommunen som godkänner en enskild huvudman som ska driva en fristående för- skola eller ett fritidshem i enskild regi som inte anordnas vid en fristående skola (2 kap. 7 § andra stycket). Vid den prövningen ska kommunen bedöma om den enskilda huvudmannen har förutsätt- ningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen, bl.a. för- skolans möjligheter att arbeta efter skollagens regler om verksam- heten samt läroplanens mål och riktlinjer. Bedömer kommunen att den enskilde uppfyller de uppställda kraven i skollagen ska kom- munen godkänna denne som huvudman för förskolan eller fritids- hemmet. Det är sedan huvudmannen som ansvarar för att utbild- ningen genomförs i enlighet med skollagens och andras föreskrifters bestämmelser. Lägeskommunen har tillsyn över den enskilda förskoleverksam- heten och över fritidshemmet (26 kap. 4 §). Tillsynen ska omfatta i vilken mån föreskrifterna för verksamheten följs. Eventuella kom- munala mål ska inte ingå i tillsynen om de går utöver den nationella regleringen.5 Den avgift som en fristående förskola eller ett fritidshem med enskild huvudman får ta ut får inte vara oskäligt hög i jämförelse med avgifterna i lägeskommunens förskola eller fritidshem (8 kap. 20 § och 14 kap. 19 §). Hemkommunerna är skyldiga att lämna bidrag för varje elev till verksamheten (8 kap. 21 § och 14 kap. 15 §). För varje barn ska bidrag lämnas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna för- skolorna eller fritidshemmen. Det var inom förskolan som etableringen av fristående alternativ började först. Ökningstakten för nyetableringar av fristående för- skolor är därför inte längre lika snabb som . hade av landets förskolor en enskild huvudman. Av förskole- barnen gick 2012 i en fristående förskola. När det gäller andelen barn i fristående förskolor är skillnaderna stora mellan kommunerna. I av alla kommuner gick 2009/10:165 s. 245. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område inga barn i fristående förskola 2011. Å andra sidan fanns det en kommun där nästan alla barn går i en fristående förskola.6 7.4Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering I 26 kap. skollagen finns bestämmelser om tillsyn och ingripanden vid tillsyn. Därutöver finns bestämmelser om statlig kvalitetsgransk- ning samt om nationell uppföljning och utvärdering som komplet- terar bestämmelserna i 4 kap. skollagen som rör bl.a. huvudman- nens eget ansvar för sitt kvalitetsarbete. Tillsynsmyndigheterna har i och med den nya skollagen fått utökade befogenheter att vidta åtgärder mot skolor som inte lever upp till de uppställda lagkraven för att bedriva skolverksamhet, oavsett om det är en eller enskild huvudman. 7.4.1Huvudmannens ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet och ansvar att på nationell nivå följa upp och utvärdera När det gäller skolhuvudmännens eget kvalitetsarbete ska huvud- männen systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och ut- veckla utbildningen (4 kap. 3 §). Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet ska vara att de nationella mål som finns för utbild- ningen uppfylls (4 kap. 5 §). Huvudmännen ska också dokumen- tera sitt systematiska kvalitetsarbete (4 kap. 6 §). Om det vid upp- följning, genom klagomål eller på annat sätt, kommer fram att det finns brister i verksamheten ska huvudmännen se till att nödvändiga åtgärder vidtas (4 kap. 7 §). Huvudmännen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot utbildningen (4 kap. 8 §). ska på nationell nivå följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet (26 kap. 24 §). I förarbetena till den nya skol- lagen uppgav regeringen att det inte fanns skäl för en ordning där kommunerna kan kräva att fristående skolor ska delta i lägeskom- munens uppföljning och utvärdering. Det finns dock inget som hindrar att kommuner erbjuder huvudmännen för fristående skolor 6 , officiella statistik om skolväsendet, , och SKL, Köp av verksamhet s. 22 ff. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksamheten. Det är regeringens uppfattning att sådan uppfölj- ning och utvärdering endast bör omfatta de nationella målen för verksamheten.7 Skolinspektionens ansvarsområde regleras i 26 kap. 3 § (tillsyn) och i 26 kap. 19 § (kvalitetsgranskning). I förordningen (2011:566) med instruktion för finns ytterligare föreskrifter om Skolinspektionens ansvarsområden. Kommunernas tillsynsom- råde regleras i 26 kap. 4 §. Av bestämmelserna i 26 kap. 3 § framgår att Skolinspektionen ska utöva tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som regleras i skollagen. Skol- inspektionen ska också ha tillsyn över hur kommunerna uppfyller sin skyldighet att se till att elever i kommunens grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång och att skolpliktiga barn som inte går i kommunens grundskola på annat sätt får föreskriven ut- bildning. Skolinspektionen har också tillsyn över en kommuns handläggning av frågor om skolpliktiga barns rätt att fullgöra skol- plikten på annat sätt, t.ex. om barnet ska delta i en filminspelning. Skolinspektionen ska vidare utöva tillsyn över om kommunerna håller sig löpande informerade om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Skolinspektionen ska även ha tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar över bl.a. fristående förskolor och över fritidshemmen med enskild huvudman som inte anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola i kommunen. Skolinspektionens tillsynsansvar avser verksamheten och är inte begränsat till enbart efterlevnaden av skolförfatt- ningarna utan även av andra författningar. Detta innebär att Skolinspektionen även kan utöva tillsyn från ett mer allmänt förvaltningsrättsligt perspektiv. Tillsynsansvaret gäller dock inte om tillsynen faller inom någon annan myndighets särskilda område, t.ex. Datainspektionen när det gäller hantering av personuppgifter. 2009/10:165 s. 384 f. och 421. SOU 2013:53 Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område Skolinspektionen har vidare till uppgift att genomföra kvalitets- granskning inom skolväsendet (26 kap. 19 §). Kvalitetsgransk- ningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (26 kap. 20 §). Granskningen ska belysa hur väl skolorna klarar sitt uppdrag att ge varje elev förutsättningar att nå de nationella målen i varje ämne. Målen och riktlinjerna framgår framför allt av den läroplan och de kursplaner eller motsvarande styrdokument som gäller för utbild- ningen. Kommunerna har tillsyn över sådan verksamhet vars huvudman kommunen godkänner, dvs. fristående förskolor, fristående fritids- hem som inte anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grund- skola eller grundsärskola samt pedagogiskt omsorg vars huvudman kommunen förklarat berättigad till bidrag enligt 25 kap. (26 kap. 4 §). Kommunens tillsyn omfattar emellertid inte tillsyn över att bestämmelserna om åtgärder mot kränkande behandling i 6 kap. följs. Det är Skolinspektionen som utövar sådan tillsyn (26 kap. 3 §). Skolinspektionen har även tillsyn över hur kommunen fullgör sitt tillsynsansvar. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera skol- väsendet, övriga utbildningar och verksamheter som står under Skolinspektionens tillsyn enligt skollagen samt annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. som anordnas av en enskild (26 kap. 24 §). Ett skäl för att bestämmelsen numera återfinns i skollagen är, enligt regeringen, uppföljningens och utvärderingens centrala be- tydelse för arbetet med att värna en likvärdig utbildning av hög kva- litet. Det är också rimligt mot bakgrund av att huvudmännens ansvar för att planera, följa upp och utvärdera den egna verksamheten reg- leras i skollagen.8 I 26 kap. skollagen finns det gemensamma bestämmelser för till- synsmyndigheterna, dvs. Skolinspektionen och kommunerna. I 26 kap. anges vidare de befogenheter har. I skollagen definieras tillsynen som en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. 2009/10:165 s. 557. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område synen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upp- täckts vid granskningen (26 kap. 2 §). ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning (26 kap. 9 §). Myndigheten ska således ge råd och stöd till de huvudmän som står under dess tillsyn. har rätt till tillträde till skolbyggnader, under- visningslokaler etc. som används i den verksamhet som granskas (26 kap. 6 §). En förutsättning för tillträdesrätten är att det behövs för tillsynen. Den vars verksamhet står under tillsyn enligt skollagen eller ska kvalitetsgranskas är skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen (26 kap. 7 § första stycket och 26 kap. 22 § första stycket). får förelägga den som är upp- giftsskyldig att fullgöra sin skyldighet (26 kap. 8 § avseende till- synen och 26 kap. 23 § avseende kvalitetsgranskning). har befogenhet att förelägga en huvudman som står under myndighetens tillsyn att fullgöra sina skyldigheter om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrif- ter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag (26 kap. 10 §). får i stället för föreläggande tilldela en huvud- man en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser av vad som gäller för verksamheten (26 kap. 11 §). En tillsynsmyndighet får även i vissa angivna situationer avstå från att ingripa vid konstaterade brister i verksamheten (26 kap. 12 §). Om en enskild huvudman inte följer ett föreläggande och om det bakomliggande missförhållandet som föranlett föreläggandet är allvarligt, får tillsynsmyndigheten återkalla ett godkännande av en enskild huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag för en enskild huvudman (26 kap. 13 §). Myndigheten kan också återkalla ett godkännande av en enskild huvudman även om rättelse skett vid prövningstillfället men det kan befaras att det på nytt kommer att uppstå sådana missförhållanden som utgör grund för återkallelse (26 kap. 15 §). Skolinspektionen kan också besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som krävs för att rättelse ska uppnås. För att Skolinspektionen ska kunna fatta så- dant beslut krävs dels att kommunen eller inte har följt Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område ett föreläggande enligt 10 §, dels att kommunen eller på ett grovt sätt eller har åsidosatt sina skyldig- heter enligt skollagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen (26 kap. 17 §). får besluta att ett beslut om återkallelse ska gälla trots att det inte har vunnit laga kraft (26 kap. 16 §). Till- synsmyndigheten kan även fatta interimistiska beslut (26 kap. 18 §). Ett interimistiskt beslut får gälla . En huvudman för utbildning eller annan verksamhet som är före- mål för nationell uppföljning och utvärdering ska till lämna sådana uppgifter om verksamheten och sådan verksamhets- redovisning som behövs för uppföljningen och utvärderingen (26 kap. 25 § första stycket). Skyldigheten gäller dock bara upp- gifter och handlingar som behöver för uppföljningen och utvärderingen. kan förelägga den som är uppgifts- skyldig att fullgöra sin skyldighet (26 kap. 26 §). Föreläggandena som tillsynsmyndigheterna eller meddelar får förenas med vite (26 kap. 27 §). Vitesförelägganden kan riktas mot såväl fysiska som juridiska personer. Vitesföreläg- ganden får enligt 28 kap. 2 § 5 och 3 § 1 överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Skolinspektionen ska genom granskning av huvudmän och verk- samheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvär- dig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska också bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande (1 § förordning med instruktion för ). Vid tillsynen tar Skol- inspektionen ställning till om skolverksamheten utgår från skollagen och andra författningar som styr verksamheten. Skolinspektionens regelbundna tillsyn genomförs löpande och avser alla skolformer och omfattar såväl fristående som kommunala skolor. Den regel- bundna tillsynen genomförs kommunvis och Skolinspektionen ut- övar tillsyn över alla skolor i . En följd av tillsynen kan bli att Skolinspektionen ställer krav på åtgär- der som ska vidtas med anledning av brister som identifierats vid tillsynen. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område 7.4.5Kommunernas tillsyn över fristående förskolor och fritidshem i enskild regi Kommunerna har, som redogjorts för, tillsyn över sådan verksamhet vars huvudman kommunen godkänner, bl.a. över fri- stående förskolor och vissa fritidshem i enskild regi (26 kap. 4 §). Skolinspektionen har tillsyn över hur kommunerna uppfyller sitt tillsynsansvar i fråga om bl.a. fristående förskolor och fritidshem i enskild regi (26 kap. 3 § 4). Skolinspektionens befogenheter vid sådan tillsyn framgår av 26 kap. skollagen, se närmare redogörelse i avsnitt 7.4.3. Skolinspektionen genomförde 2010 en riktad tillsyn av kommu- nerna som redovisas i rapporten av enskild verksamhet – riktad tillsyn.9 I rapporten redovisas Skolinspektionens granskning av hur kom- munerna förvissar sig om att verksamhet som får bidrag har en god kvalitet och säkerhet. Skolinspektionen kartlade hur landets kom- muner valt att organisera och genomföra sin tillsyn över förskolor och fritidshem i enskild regi. Kartläggningen bestod av en webb- enkät som besvarades av landets samtliga kommuner. Skolinspek- tionen valde utifrån resultatet av webbenkäten ut 20 kommuner att besöka för att få en fördjupad kunskap. Kommunerna valdes ut bl.a. utifrån att de uppgav att de bedriver en omfattande och regel- bunden tillsyn. Vid Skolinspektionens besök i kommunerna fördes diskussioner utifrån granskningens tre frågeställningar; om kom- munerna har system för att bedriva tillsyn, hur innehållet i tillsynen ser ut och om kommunerna agerar då de finner brister i den en- skilda verksamheten. Skolinspektionen konstaterar i sin rapport att resultatet visar att ett flertal kommuner brister i sin tillsyn då de inte bedriver en regel- bunden tillsyn över fritidshem och förskolor i enskild regi. En av fem kommuner genomförde över huvud taget ingen regelbunden tillsyn av förskolor i enskild regi och än mer sällan skedde tillsyn av fritidshem i enskild regi. Därmed har de en mycket bristfällig kun- skap om hur dessa verksamheter fungerar och kan inte säkerställa verksamhetens kvalitet. De kommuner som genomförde en regel- bunden tillsyn skaffade sig ändå inte alltid ett tillräckligt underlag för att kunna bedöma om kvalitetskraven är uppfyllda. 9 Skolinspektionen, Kommunernas tillsyn av enskild verksamhet – riktad tillsyn, Dnr: 2010:43. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område kvens kan bli att kommunerna inte vet om det finns brister som verksamheten behöver åtgärda. Skolinspektionens rekommendationer till kommunerna är i kort- het följande. För att kunna få kunskap om verksamheterna har en god kvalitet och säkerhet behöver kommunen ha ett system för att regelbundet inspektera och samla in uppgifter om verksamheternas innehåll och kvalitet. Läroplanerna måste ligga till grund för be- dömningen av om den enskilda verksamheten uppfyller kraven på kvalitet. Slutligen måste kommunen ta reda på om det finns miss- förhållanden i den enskilda verksamheten och i sådant fall agera. Med entreprenad i skollagens mening avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmanna- skap uppdrar åt en enskild fysisk eller juridisk person att för kom- munens, eller den enskilda huvudmannens räkning utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 §). Det anges således i definitionen av entreprenadbegrep- pet vilka som får utföra uppgifter inom utbildning eller annan verk- samhet på entreprenad. Av bestämmelserna följer att ett entre- prenadavtal inte kan ingås mellan en kommun eller ett landsting och en annan kommun, ett annat landsting eller ett statligt organ. Kommunen, eller den enskilda huvudmannen an- svarar i egenskap av huvudman för verksamhetens innehåll men låter vid entreprenad någon annan sköta själva utförandet. Huvud- mannen beslutar om verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet samt ansvarar för uppföljning och utvärdering av verk- samheten.10 Detta innebär att när Skolinspektionen utövar tillsyn mot huvudmannen omfattar tillsynen även den verksamhet som är utlagd på entreprenad. Det ankommer på huvudmannen att försäkra sig om när det gäller utbildning på entreprenad att undervisningen håller erforder- lig kvalitet och genomförs i enlighet med de nationella styrdoku- menten för skolformen. De bestämmelser som finns för utbildning i skollagen och andra författningar på skolområdet, exempelvis om 2009/10:165 s. 508. Tillsyn, kontroll och insyn på skolans område vilka som huvudmännen får använda för undervisning i skolväsen- det, gäller även vid entreprenad.11 Bibehållet huvudmannaskap innebär således att om en privat utförare ges i uppdrag av en kommun att utföra uppgifter inom utbildning som kommunen är huvudman för, så är det fortfarande fråga om en verksamhet i förhållande till barn, elever och vårdnadshavare.