sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Dessa länder har också ett system med betalningsan- märkningar. I och är dock skillnaden att betal- ningsanmärkningen tas bort så fort skulden är betald.96 I detta kapitel beskrivs systemen i , och , där lagstiftningen rörande överskuldsättning är relativt utvecklad. Den dokumenterade information som finns till- gänglig berör i princip enbart de formella åtgärderna för att hantera överskuldsättning. Skuldsaneringsförfarandet i de olika länderna 95Finska justitieministeriets publikation 22/2013, OM 18/014/2012. 96Debitor Registret, Gjeldsoffer-Alliansen. finns väldokumenterat i olika rapporter. Det finns däremot mindre skrivet om orsakerna till överskuldsättning i de olika länderna. I texten kommer vi översiktligt att beskriva formella åtgärder i respektive land. Uppgifterna i texten är bland annat baserade på information från berörda organisationer samt en pro- ducerad av det brittiska konsultföretaget De nordiska länderna var först i att anta lagstiftning som frångick avtalsrätten och tillät att betalningsskyldigheten skrevs av för att minska problemen med överskuldsättning. Systemen i de ovan nämnda länderna är snarlika. I princip finns tre möjliga åtgärder. Omorganisering av skulder. Detta är oftast gäldenärens första alternativ. Omorganisering kan innebära att gäldenären ersätter dyra lån med ett skuldsaneringslån som är billigare och lättare att hantera. Gäldenären och fordringsägaren kan också komma överens om en betalningsplan. En annan åtgärd är att sälja indi- videns tillgångar som kan användas för avbetalning av skulderna. Om betalningsmöjligheterna är små kan gäldenä- ren och fordringsägaren kan komma överens om att minska gäl- denärens framtida betalningar. Det kan ske antingen genom att man fryser framtida räntebetalningar eller genom att skriva av delar av lånet. Sker genom en lagstadgad överenskommelse. Gäldenären gör upp en betalningsplan och betalar sedan månat- ligen till fordringsägarna. Vid slutet av betalningsplanen skrivs resterande skulder av. Skuldsaneringsperioden är ofta mellan ett och . I erbjuds rådgivning till individer med låga inkomster och dålig kontroll över sin ekonomi (gældsrådgivning). Rådgivaren kan bland annat hjälpa till att få till stånd frivilliga överenskommelser mellan gäldenär och fordringsägare. Det danska registret är ett så kallat positivt register, med uppgifter utöver betalningsinställelser. 97 Economics (2012). I finns konkurs som en åtgärd för överskuldsatta indivi- der. Det innebär dock inte att gäldenären blir av med betalnings- skyldigheten, utan enbart att hans eller hennes tillgångar likvideras och fördelas mellan borgenärerna. När tillgångarna fördelats är gäldenären fortsatt betalningsskyldig för de resterande skulderna. har en skuldsaneringslag. Lagen kom till efter diskussioner om att samhällets kostnader för indrivning av skulder var för höga, särskilt eftersom så liten andel av skulderna faktiskt blev betalda. Skuldsanering i fungerar i princip som det svenska systemet och består också av en femårig betalningsplan. Gäldenä- ren tar tillsammans med en handläggare fram ett förslag till betal- ningsplanen. Den stora skillnaden mellan det danska systemet och systemen i resten av de nordiska länderna är betalningsplanens upp- byggnad. I ska betalningsplanen uppge andelen skulder som gäldenären förväntas betala . Betal- ningarna beräknas utifrån gäldenärens månatliga inkomster. Om planen blir godkänd betalar gäldenären sedan ett fast belopp . Skillnaden mellan det danska systemet och det svenska systemet är att om gäldenären får en ökad inkomst får han eller hon behålla det resterande beloppet. Detta är ovanligt förlopp och följer av att resterande skuldbörda skrivs av redan innan betalningsplanen påbörjats. I de flesta västerländska länder skrivs betalningsskyldig- heten av först efter att betalningsplanen slutförts och gäldenären för- väntas betala högsta möjliga belopp under sanerings- perioden. Om betalningsplanen inte sköts har fordringsägaren möjlighet att förlänga planen . Vid grov misskötsel finns en möjlighet för fordringsägaren att ansöka till konkursdomstolen (skifteretten) om att återväcka betalningsansvaret för de avskrivna skulderna. drabbades ännu hårdare än av den finansiella krisen . Arbetslösheten ökade betydligt och en stor del av befolkningen hamnade i allvarliga skuldsättningsproblem. En under- sökning pekade på att av befolkningen upplevde sig vara överskuldsatt.98 har genomfört flera radikala förslag för att minska över- skuldsättningen. Bland de senaste finns flera förändringar, bland annat absolut preskription, räntetak och sociala krediter. Den finska skuldrådgivningen är, likt den svenska, en lagstadgad service. Rådgivningen är kostnadsfri. I rådgivningens tjänster ingår99: Hjälp vid ansökan om saneringslån från Garanti-Stiftelsen Hjälp till frivilliga avtal med fordringsägare Hjälp vid ansökan om social kredit Hjälp vid ansökan om skuldsanering Hjälp vid överklagan av rättsliga beslut Viss rådgivning bedrivs också i kyrkans regi. Kyrkans Diakonifond har lämnat stöd för bland annat boendekost- nader. har den också ett projekt som syftar till att lösa individers överskuldsättningsproblem genom frivilliga överens- kommelser mellan gäldenärer, fordringsägare och Kyrkans Diako- nifond. 98Kronofogdemyndigheten (2008a). har Finska kommuner kunnat erbjuda sociala krediter. finns det som en möjlighet i 20 av 320 kommuner. Att bevilja invånarna sociala krediter finns inskrivet i kommunens allmänna skyldigheter i den finska Socialvårdslagen, 3 kap § 13. Syftet med de sociala krediterna är att förebygga ekonomisk utslagning och överskuldsättning. Sociala krediter kan erbjudas för, till exempel, sanering av den personliga ekonomin, tryggat boende eller vid en social kris. De sociala lånen erbjuds individer som har låga inkomster och eventuella betalningsanmärkningar och som inte kan få en bankkredit med rimliga villkor. Tanken är att de ska vara ett alternativ till de dyra snabblån som riktas till de här perso- nerna. Innan en social kredit beviljas ska utredas om personen har rätt till försörjningsstöd. Personer som är berättigade till försörjnings- stöd får detta bidrag i stället för den sociala krediten. Räntan för en social kredit är den referensränta som avses i rän- telagen. antog ett lagförslag om räntetak. Enligt lagen begränsas den effektiva räntan till högst plus referens- räntan. Den nya lagstiftningen är tänkt att minska de skuldproblem som snabblån orsakar. Genom att begränsa den effektiva räntan bör kreditgivare bli mer måna om att säkerställa att de utställda lånen faktiskt betalas. De tillåts inte längre ta ut höga avgifter för att täcka upp för den höga risken som lånen innebär. Kreditgivaren måste därför klarlägga konsumentens kreditvärdighet noggrannare än tidigare.100 Prisregleringen gäller enbart lån , eftersom överskridande summor omfattas av EU-direktivet om konsument- krediter. Prisregleringen gäller inte heller krediter som ges i sam- band med avbetalningsköp. Lagen gäller från juni 2013.101 100Finska Statsrådet, pressmeddelande . 101Konsumentskyddslag, 17 kap. 17 a §. gjordes en förändring av den finska utsökningslagen (679/2003) vilken innebar att man införde tidsfrist för verkställelse. När en fysisk person förelagts betalningsskyldighet till en juridisk person är preskriptionstiden . När en fysisk person har en skuld till en fysisk person, eller om skulden grundar sig på ett brott för vilken gäldenären dömts till fängelse eller samhällstjänst, är preskriptionstiden 20 år.102 innebär lagen även att skul- derna preskriberas när tidsfristen gått ut, vilket innebär en absolut preskription av skulden. Utmätningsmannen ska enligt lag kon- trollera att fordran inte preskriberats.103 Saneringslån administreras av Garanti-Stiftelsen. Stiftelsen finansie- ras med medel från , offent- ligt ägda spelbolag. Stiftelsen lämnar borgen till överskuldsatta privat- personer för att de ska kunna ta ett saneringslån och samordna sina skulder. De kan också lämna borgen till andra typer av krediter som lån- tagaren kan använda till vissa större utgifter, som till exempel köp av hushållsutrustning, som tvätt- eller diskmaskin. Detta för att undvika dyra konsumtionskrediter som kan leda till överskuldsätt- ning. Målgruppen för den här typen av lån är inte de med riktigt stora skuldproblem. De sammanlagda skulderna får högst uppgå till . Övriga gäldenärer hänvisas till skuldsanerings- förfarandet. slöts ett avtal mellan ett flertal departement, Bankföre- ningen och Garanti-Stiftelsen, där bankerna förband sig att försöka komma överens om förlikning med gäldenärer med skulder som härrör från krisen . Uppgörelsen omfattade omkring 60 000–70 000 personer.104 1022 kap 24 § Utsökningsbalk. 104Konsumentverket (2003). Den finska skuldsaneringslagen påminner om den svenska. Gälde- nären måste vara så skuldsatt att han eller hon är oförmögen att betala sina skulder, och denna oförmåga ska inte vara av tillfällig art. Beslut om skuldsanering tas i domstol. Förfarandet är likt det svenska, dock med en betalningsplan som fortlöper . arbetar för att öka antalet frivilliga skuldsaneringar. Fri- villig skuldsanering upprättas enligt principerna i skuldsaneringsla- gen men beslut tas utanför domstol. Överenskommelser kan göras mellan gäldenär och borgenär även om borgenären är staten eller kommunen.105 Liksom i de andra nordiska länderna drabbades de norska hushållen hårt av den ekonomiska krisen . ökade andelen av befolkningen som hade svårt att klara av sina betalningar , från till 13 procent.106 Statens institutt for forbrukningsforskning ()107 har bedrivit forskning om den norska överskuldsätt- ningen och dess orsaker. Institutet har producerat ett flertal rap- porter om ämnet och ligger i framkant när det kommer till forsk- ning om överskuldsättning. I de andra nordiska länderna saknas en motsvarighet till . Den norska budget- och skuldrådgivningen108 administreras av det norska arbets-och välfärdsverket (NAV). Rådgivningen är en lag- stadgad service. Individer som har svårt att få ekonomin att gå ihop har möjlighet att få träffa en rådgivare. Rådgivningen är avgiftsfri men individen måste ansöka om att få tillgång till tjänsten. I ansökan bör individen bifoga en kopia av hyresfaktura, balansräkning, 106Poppe (2004). 107På engelska: . 108Økonomisk rådgivning og gjeldsrådgivning. information om eventuella lån, kostnader för försäkring, skola och omsorg. Rådgivningen kan hjälpa till med budgetplanering och med att ansöka om anstånd eller skuldsanering. antogs lagen om skuldsanering (gjeldsorningsloven109). Lagen gäller både frivillig och tvingande skuldsanering för privat- personer. Det tvingande skuldsaneringsförfarandet har många likheter med det svenska. Dock kräver den norska lagstiftningen att gälde- nären försökt nå en frivillig uppgörelse med fordringsägarna innan en skuldsanering kan inledas. Detta krav togs bort från den svenska lagstiftningen år 2007.110 utmärker sig i jämförelse med andra europeiska länder genom att ha ett flertal frivilliga och juridiska alternativ för hantering av överskuldsättning. Kommunerna har i uppdrag att tillhandahålla rådgivning. Bransch- organisationen har över 90 medlemsorganisationer som erbjuder skuldrådgivning och socialkreditgivning. Organisationerna erbjuder bland annat: Frivilliga uppgörelser med fordringsägarna. Gäldenären och råd- givaren gör upp en betalningsplan som föreslås fordringsägaren. Betalningsplanen baseras på gäldenärens inkomster. Gäldenären får behålla en del av inkomsten som ska täcka fasta kostnader och vissa andra utgifter. Fordringsägaren avgör sedan om han eller hon vill acceptera planen. Enbart om förslaget nekas kan gäldenären gå vidare och ansöka om en lagstadgad skuldsa- nering. Det finns dock drivkrafter för fordringsägaren att inte 109Lov om frivillig og tvungen gjelsordning for privatpersoner (LOV-1992-07-17-99). 110SFS 2006: 548. acceptera en frivillig uppgörelse. Bland annat innebär den frivil- liga uppgörelsen att mycket ansvar ligger på fordringsägaren som själv måste kontrollera att betalningarna kommer in. Ford- ringsägarna har också tillgång till mycket mer information om låntagaren vid en lagstadgad skuldsanering. Bland annat går all gäldenärens post via en administratör vilket gör det svårt att undanhålla tillgångar. Den frivilliga skuldsaneringen pågår van- ligtvis och följs sedan av en avskrivning av fortsatt betal- ningsskyldighet. Förvaltaren utses av en domstol till individer som av olika anledningar inte kan ta hand om sin egen ekonomi. Förvaltaren kan vara en tjänsteman eller en familjemedlem. Många organisationer erbjuder en möjlighet att förvalta en individs eller ett hushålls budget. Detta är till för individer eller familjer som har svårt att hantera sina inkomster. Inkomsterna går därför direkt till budgetförvaltaren som sedan betalar de fasta utgifterna och reserverar en summa för oförut- sedda utgifter och återbetalning av eventuella skulder. Reste- rande summa får individen eller hushållet använda för övriga utgifter. ska förhindra att hushåll och indi- vider hamnar i överskuldsättning. Bistånd med hjälp om en konsument vill bestrida en fordran. inrättades SBN, Nederland, en paraply- organisation som arbetar med ansvarsfull utlåning. SBN är ett sam- arbete mellan ett antal kommunala kreditgivare. är 25 lokala kreditinstitut anslutna. Syftet med SBN är att underlätta för individer som har låga inkomster och som har svårt att få lån via vanliga kreditinstitut. SBN uppmuntrar individer att spara till en buffert för oförutsedda utgifter och större inköp. På sin hemsida skriver banken att krediter ska ses som en nödlösning. SBN lånar själv inte ut pengar, men kontrollerar och reglerar medlemsbankerna. Verksamheten är ideell och sker utan kommer- siellt intresse. Lånen är enbart avsedda för personer som tjänar av minimilönen. minimilönen för personer (). Personer som tjänar (16 421 kro- nor) har alltså möjlighet att få ett socialt lån. Medellö- nen var () . SBN rekommenderar först och främst att konsumenten sparar till sina inköp. Den erbjuder också rådgivning och diskuterar kon- sumentens betalningsförmåga för att kunna erbjuda en kredit som är möjlig att betala tillbaka.113 I finns konkurs som åtgärd, där gäldenärens tillgångar utmäts. Medlen fördelas mellan fordringsägarna. Gäldenären är fortfarande betalningsskyldig för resterande skulder. Saneringslån från privata institut är också ett möjligt alternativ. Gäldenären erbjuds ett nytt lån, vars storlek beror på gäldenärens betalningsförmåga. Lånet används för att återbetala de existerande skulderna, antingen i sin helhet eller delvis, beroende på det nya lånets storlek. Lånet avbetalas sedan med en fast summa . Den lagstadgade skuldsaneringen finns enbart tillgänglig för fysiska personer.114 För att bli aktuell för skuldsanering krävs liksom i den svenska lagstiftningen, att skuldbördan är stor och att det inte finns några utsikter för återbetalning. Skuldernas ålder har stor bety- delse, samt att de uppkommit i god tro. Gäldenären måste visa att han eller hon har möjlighet att klara skuldsaneringsprocessen, var- för det inte bör finnas tillkomna skulder. Rättsliga kostna- der som uppkommer i samband med skuldsanering dras från gälde- närens tillgångar, vilket minskar fordringsägarens framtida utbetal- ningar. Detta för att öka drivkrafterna att ingå frivilliga skuldsane- ringsöverenskommelser. När den lagstadgade skuldsaneringen ingås, förlorar fordrings- ägarna sina lagliga rättigheter att driva in pengarna. Inga ytterligare räntekostnader får läggas på kapitalet. 114Wet schuldsanering natuurlijke personen (). Gäldenären ska se till att han eller hon kan betala så mycket som möjligt till fordringsägarna. Gäldenären har inte tillgång till sina inkomster utan får en fast summa pengar att leva på. Resterande inkomster går direkt till avbetalningen av skulderna. Om gäldenä- ren behåller sitt arbete och sköter avbetalningsplanen skrivs betal- ningsskyldigheten för resterande skulder av . Om gälde- nären inte följer betalningsplanen, till exempel genom att dra på sig nya skulder, avbryts skuldsaneringen och gäldenären försätts i kon- kurs. Gäldenärens tillgångar kommer att säljas ut och fördelas mellan fordringsägarna. Resterande skulder kvarstår och kan återi- gen drivas in av fordringsägarna. En gäldenär som avbrutit skuldsa- nering måste vänta innan han eller hon kan bli aktuell för skuldsanering igen. Det brittiska systemet syftar, likt det amerikanska, till att effektivi- sera kreditmarknaden och se till att den överskuldsatta konsumen- ten snabbt är tillbaka på marknaden. Till exempel tar skuldsane- ringsprocessen enbart ett år.115 I finns privata aktörer som kan användas som inter- mediär mellan gäldenär och fordringsägare, så kallade . Vissa aktörer arbetar på frivillig basis och erbjuder avgiftsfri rådgivning. De aktörer som tar betalt för sina tjänster kan dessutom hantera betalningarna från gäldenär till ford- ringsägare, mot en andel av betalningarnas storlek. Ofta kan detta vara lönsamt för gäldenären då dessa aktörer kan förhandla fram bättre villkor med borgenären än vad gäldenären skulle kunna göra på egen hand. En av de stora frivilligorganisationerna är . Den erbjuder rådgivning i allt från konsumentfrågor till hushålls- budget och överskuldsättning. Den arbetar nära politiker och media för att sprida information och påverka beslutsfattare. 115 Tribunals, Courts and Enforcement Act 2007, Chapter 4. Saneringslån är ett vanligt sätt att omorganisera dåliga lån. Lånen lämnas ut av vanliga kreditinstitut. Tillgänglighet till den här typen av lån beror dock på gäldenärens kreditvärdighet. De gäldenärer som har störst problem har ofta inte möjlighet att få den här typen av lån. I finns flera olika möjligheter för gäldenären att få sin betalningsskyldighet avskriven. I Country Court Act (1984) finns en möjlighet till skuldlättnad för gäldenärer med mindre skulder, kallat Country Court Admi- nistration Order. För att bli godkänd för den processen får den totala skuldsumman inte överstiga (). Gäldenären ansöker själv om skuldsanering och ärendet behandlas i domstol. Domstolen lägger upp en betalnings- plan som gäldenär och fordringsägare sedan får ta del av. Om ingen av dem bestrider planen antas den och gäldenären betalar den avta- lade summan . Om gäldenären följer planen blir reste- rande skulder avskrivna efter planens slut. I den brittiska insolvenslagstiftningen (Insolvency Act 1986) finns ytterligare tre alternativ för skuldsanering. Frivillig skuldsanering (Individual Voluntary Agreements). Gälde- nären går via legitimerade insolvensrådgivare (se avsnitt ovan). Ansökan om frivilligt ackordet görs till domstol. Vanligtvis för- söker man på frivillig väg få till ett 75 procents-ackord med borgenären. Om borgenären inte vill gå med på det frivilliga ackor- det som beskrivits ovan kan gäldenären ansöka om konkurs (bankruptcy).116 Den brittiska konkursen skiljer sig från tidigare nämnda konkursförfaranden på så sätt att resterande skulder avskrivs efter att existerande tillgångar utmätts.117 Konkursen är ett formellt förfarande vid domstol. Även en borgenär kan ansöka om konkurs. Gäldenärens tillgångar likvideras för att 116Insolvency Act Part IX. 117Det konkursförfarande som beskrivits för till exempel och innebar enbart en utmätning av tillgångarna, med fortsatt betalningsskyldighet för resterande skuld- belopp. betala av skulderna. Dessutom läggs en betalningsplan upp där gäldenären regelbundet betalar en fast summa. skrivs skulderna som inte täcks av betalningsplanen av. Studieskulder, bötesskulder och underhållsbidrag (och andra legala skulder inom familjen) kan dock inte skrivas av. Debt relief order (DRO). tillkom ett tredje alternativ i insolvenslagstiftningen. DRO är en ettårig skuldsaneringspro- cess för gäldenärer med skulder (). För att bli aktuell för skuldsanering får gäldenären inte ha tillgångar () eller betalningsutrymme118 () . Det innebär att husägare ofta inte kan bli föremål för den här typen av sanering. betalar gäl- denären i enlighet med sitt betalningsutrymme. Om betalning- arna skett enligt plan skrivs resterande betalningsskyldighet av. Studieskulder, bötesskulder eller underhållsstöd kan dock inte skrivas av. Om gäldenären misskött betalningarna kan långiva- ren ansöka om att försätta gäldenären i konkurs. 118 Som betalningsutrymme räknas del av inkomst som kan betalas till långivarna, efter nödvändiga utgifter tagits med i beräkningen. 4 Situationen för barn och unga Barn och ungdomar har blivit en viktigare målgrupp för marknads- föring. Konsumtionsmönster grundläggs ofta tidigt i livet. I ett samhälle med tilltagande konsumtionskrav är ungdomar, med små ekonomiska marginaler, en sårbar grupp. Då ungdomsarbetslös- heten varit hög finns risk att gruppen unga vuxna hamnar i stora skuldsättningsproblem. har flera lagändringar tillkommit för att motverka skuldsättning av barn . Statistiken visar att lagändringarna verkar ha haft en effekt. är gruppen unga vuxna, 18–, fortfarande en utsatt grupp. 4.1Färre barn med skulder hos har på regeringens uppdrag utrett konsumenternas rättsliga ställning när varor och tjänster betalas via telefonräkning med mera.1 I samband med detta har han också beskrivit under vilka villkor som barn och ungdomar får ingå rättsliga avtal och skuldsätta sig: Enligt svensk rätt har alla rättsförmåga eller rätts- kapacitet och kan därmed äga tillgångar och ha skulder. För att en person själv ska få förfoga över sin egendom eller ingå avtal krävs dock att personen har rättslig handlingsförmåga. Full rättslig hand- lingsförmåga inträder först . Den som är underårig får enligt 9 kap. 1 § inte själv ingå avtal. Syftet med denna bestämmelse är att skydda underåriga mot att ingå ekono- miskt ofördelaktiga rättshandlingar. En del undantag finns, till exempel vad gäller rätten att förfoga över egna arbetsinkomster eller rätten att råda över det som förvärvats genom gåva eller tes- tamente. När en underårig saknar rättslig handlingsförmåga före- 1 DS 2012:31. Situationen för barn och unga träds han eller hon av förmyndaren. Denne är den omyndigas ställföreträdare. Om den underåriga handlar själv krävs förmynda- rens samtycke. Ett avtal som den underåriga ingår med förmynda- rens samtycke blir direkt gällande. Undantag gäller dock för skuld- sättning. Barn får inte skuldsätta sig ens med förmyndarens sam- tycke. För att ett sådant avtal ska bli gällande krävs överförmynda- rens samtycke. Regeln innebär bland annat att barn inte ens med förmyndares samtycke kan ingå avtal om abonnemang eller digitala tjänster där användningen av tjänsten betalas i efterhand. har ett flertal lagändringar tillkommit för att ytterligare minska möjligheterna att skuldsätta barn. Det före- kom tidigare att barn hamnade hos med skulder för obetalda parkeringsböter, då föräldrarna registrerat bilen i barnets namn. fanns drygt 4 100 barn regi- strerade på nästan 5 000 bilar. ändrades lagen så att bru- karen, inte ägaren, blev ansvarig för alla fordonsrelaterade skulder. 2009 gjordes en ändring i som hindrar föräldrar att skuldsätta barn till olika företag (SFS 2008:910). gjor- des även ändringar i bland annat i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), lagen om läkarvårdsersätt- ning (1993:1651) och lagen om ersättning för sjukgymnastik (1993:1652), som innebar att avgifter inom dessa områden tas ut av förmyndaren. var det möjligt att avgifter för uteblivna besök debiterades barnen när de blev myndiga, något som ledde till att flera ungdomar hamnade hos . Möjlig- heten att skuldsätta barn är alltså mycket begränsad. Antalet barn med skulder hos Kronofogdemyndig- heten har också minskat , vilket med stor sannolikhet är en följd av lagändringarna. hade 1 180 barn sammanlagt i skulder hos Kronofog- demyndigheten. Motsvarande siffror 2011 var 1 460 stycken barn med nästan i skuld. Situationen för barn och unga