sou · H1B374 · 2013-10-10 00:00:00 — (2013) For det som vokser, Unge, psykisk uhelse of tidlig uförepensjonering i , välfärds- center, . (2012) Sociala insatsgrupper – Redovisning av regeringsuppdrag, . (2013) Sammanställning av svar – , bakgrundsmaterial till rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, fråga 1 RIR 2013:6, . (2013) Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare, 2013:6, . (2001) The school-to-work transition: a cross-national perspective, , vol. XXXIX, pp. 34– 92. & , G. (2007) Närmar sig och fjärmar sig – Uppföljning av indikatorerna för utrikes föddas sysselsättning, , . (2005) NEET group, , . , A. och Svaleryd, H. (2011) Nitlott i barndomen – familjebakgrund, hälsa, utbildning och socialbidragstagande bland unga vuxna, rapport 2011:5, utvärdering, . Skolinspektionen (2009) Varannan i mål. Om gymnasieskolors (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning, Kvalitets- granskning Rapport 2009:1, . Skolinspektionen (2011) Olika elever – samma undervisning, Skol- inspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitets- granskning 2010, Skolinspektionens rapport, . Skolinspektionen (2011) Särskolan – granskning av handläggning och utredning inför beslut om mottagande, regeringsuppdrag, dnr 2010:2593, . Skolinspektionen (2012) En skola med tilltro lyfter alla elever, erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitets- granskning 2011, . Skolinspektionen (2013) Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring – Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2012, . Skolinspektionen (2013) Uppföljning av Mottagande i grundsärskolan i 58 kommuner, Uppföljningsrapport, . (2009) Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? – Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer, . (2011) Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan – En rapport om det kommunala informations- ansvaret (uppföljningsansvaret), rapport 360, . (2012) Delrapportering av uppdrag om gymnasie- skolreformens lokala förankring – Introduktionsprogrammen, U2012/3589/S, Redovisning av regeringsuppdrag, . (2012) En beskrivning av slutbetygen i , dnr 71-2012:33, . (2012) Likvärdig utbildning i svensk grundskola? – En kvantitativ analys av likvärdighet , rapport 374, . (2013) Gymnasiesärskolan – Elever – Riksnivå, Tabell 3 A: Elever per årskurs läsåren 2006/07–2012/13. (2013) Kostnader för samtliga verksamheter inom för- skola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, skola och vuxenutbildning . (2013) Redovisning av del 5 i uppdrag om utveckling av kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning, . Smedslund, G, , K. B, , , ., Dalsbø T. (2006) Work programmes for welfare recipients, , 2006:9. Social Exclusion Unit (1999) Bridging the gap: New opportunities for 16–18 years olds not in education, employment or training, Stationery Office, . (2003) Ekonomiskt bistånd – Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala , . (2006) Social rapport , . m.fl. (2007) Strategi för samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, . (2010) Social rapport , . (2012) Samverkan i sociala insatsgrupper – vägled- ning för lokalt arbete i syfte att motverka en kriminell livsstil bland unga, . (2012) Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2011, . (2012) Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2012 – resultat och metoder, . (2010) Övertäckningen i Registret över total- befolkningen, Bakgrundsfakta befolknings- och välfärdsstatistik, 2010:5, . (2013) Arbetskraftsundersökningarna. (2013) Arbetskraftsundersökningarnas () och Arbetsförmedlingens (Af) arbetslöshetsstatistik – En jämförande studie, Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik, Bakgrunds- fakta 2013:8, . (2013) Kvalitetsstudie av modell för unga som varken arbetar eller studerar, reviderad , . (2013) Ungdomars arbetsmarknadssituation – en europeisk jämförelse, Statistiska meddelanden, AM 110 , . (2013) Ungdomsarbetslöshet – jämförbarhet i statistiken mellan ett antal europeiska länder. Bakgrundsfakta, Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik, 2013:1, . Statskontoret (2008) Effekter av FINSAM? rapport 2008:16, . Statskontoret (2008) med FINSAM, rapport 2008:7, . Statskontoret (2008) Staten regionalt och lokalt – Modeller för orga- nisation och samverkan, 2008:3, dnr. 2007/227-5, . Statskontoret (2011) Etableringen av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen, rapport 2012:22, dnr 2010/233-5, . Statskontoret (2013) Evidensbaserad praktik inom , Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL, Delrapport 2, . Statskontoret (2013) Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbets- förmedlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen, Dnr 2012/47-5, . Szulkin, R, Nekby, L. & , M. m.fl. (2013) På jakt efter fram- gångsrik arbetslivsintegrering. Effekter av deltagande i socialfonds- finansierade projekt i jämförelse med Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet, , Forskningsrapport /1, . Svenska (2011) Socialfonden i siffror 2011. Projektens deltagare och nytta, . Svenska (2011) Socialfonden i siffror 2013. Projektens deltagare och nytta, . Svenska (2013) Erfarenheter från Europeiska socialfonden – 2013, . Kommuner och Landsting (2011) Möjligheternas generation? – En rapport om ungdomsarbetslösheten, . Kommuner och Landsting (2012) Kommunernas arbets- marknadsinsatser, Enkätstudie , . Kommuner och Landsting (2013) Bättre samarbetsformer inom arbetsmarknadspolitiken, skrivelse, dnr. 13/1355, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2010) Medfinansiering av ungdomsprojekt inom under program- perioden –2009, PM, , . Temagruppen Unga i arbetslivet (2011) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar – i spåren av den ekonomiska krisen, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:4, . Temagruppen för unga i arbetslivet (2011) Unga som varken arbetar eller studerar – hur många är de och vad gör de? Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:1, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:4, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Kreativa projekt, Kart- läggning av projekt i programområde 2, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:6, . Temagruppen Unga i arbetslivet (2012) Utvärdering av arbets- marknadsprojekt för unga. Vad utvärderingar och utvärderar säger om ungdomsprojekt delfinansierade av Europeiska socialfonden, Skrifter från Temagruppen Unga i arbetslivet 2012:2, . (2012) Arbetsmarknadspolitik i kommunerna. 2011/12:RFR15. (Opublicerad) Den kommunala arbetsmarknadspolitiken och arbetslösa ungdomar – kommande publikation i antologin etablering – utmaningar och möjligheter (prel. titel). UK Commission for Employment and Skills (2010) Review of the Customer Experience in the Employment and , 2010. (2005) FOKUS 05 – En analys av ungas etable- ring och egen försörjning, 2005:10, . (2007) Navigatorcentrum visar vägen till arbete – Resultat och erfarenheter från satsningen på navigator- verksamhet, 2007:15, . (2008) En andra chans – Utvärdering av ideella navigatorcentrum för unga, 2008:1, . (2008) FOKUS 08 – En analys av ungas utan- förskap, 2008:9, . (2009) FOKUS 09 – Metoder för att bryta ungas utanförskap – exempel från , 2009:7, . (2012) FOKUS 11 – En analys av ungas bostadssituation, 2011:4, . (2012) FOKUS 12, Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning, 2012:3, . (2012) Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning, . Vlachos, J. (2011). Friskolor i förändring, i I , L. (red), Konkurrensens konsekvenser – Vad händer med svensk välfärd? (1997) Status Zer0, youth and the underclass: Some considerations, in , R. (ed.) Youth, the under- class and social exclusion, Routledge, . /Pages/ProductDocumentations_23274.aspx Yates, S. & Payne, M. (2006) Not so NEET? A Critique of the Use of NEET in Setting Targets for Interventions with , , Vol. 9, No.3, 2006, pp. 329–344. Yates, S. m.fl. (2010) and Fractured Transitions: A Study of Entry into NEET Status in the UK, , , . 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension. 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar. 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2012/13:1 Budgetpropositionen . 2013/14:1 Budgetpropositionen . betänkande 2003/04:SfU4 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Regeringens skrivelse 2008/09:155 Egenmakt mot utanförskap – redovisning av regeringens strategi för integration. Regeringens skrivelse 2009/10:53 En strategi för ungdomspolitiken. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2011/3992/A, . Regeringsbeslut I:6, Uppdrag till att aktivt stödja arbetet med sociala insatsgrupper, , Justitiedeparte- mentet. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2012/4138/A, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2013/1184/A, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2013/2511/A, . Regleringsbrev för avseende , S2011/11297/SF, . Regleringsbrev för avseende , S2013/3115/SF, . Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- tjänster. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Polislagen (1984:387). Skollagen (2010:800). Socialförsäkringsbalken (2010:110). Socialtjänstlagen (2001:453). Allmänna råd och föreskrifter RFFS 2002:36 föreskrifter om sjukersättning och aktivitetsersättning. SOSFS 2007:10 föreskrifter och allmänna råd om samordning av insatser för habilitering och rehabilitering. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2012) One-stop shops i – Samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv, underlagsrapport, . Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2013) Unga vuxna med aktivitetsersättning – risk för suicidförsök, underlagsrapport, . SOU 2001:54 Ofärd i välfärden. SOU 2003:92 Unga utanför. SOU 2007:2 Från socialbidrag till arbete. SOU 2008:18 Evidensbaserad praktik inom – till nytta för brukaren. SOU 2008:102, Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersätt- ningen. SOU 2009:92 Se medborgarna – för bättre offentlig service. SOU 2010:95 Se, tolka, agera – om rätten till en likvärdig utbildning. SOU 2011:40 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. SOU 2013:30 Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. Ds 2002:30 Arbetskraftsutbudet och välfärden: aktuell politik och framtida utmaningar. Ds 2003:2 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Ds 2004:41 Ekonomiskt utsatta barn. (2012) Matchning på den svenska arbetsmarknaden, Council of Union, 10657/1/13 REV 1. European Commission DG Employment, Social Affairs and Inclusion, INDIC/04/210111/EN-rev. Kommissionens rekommendation om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden, (2008/867/EG). Utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar En särskild utredare ska föreslå hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas. analysera olika statistiska källor som kan användas för att kart- lägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått, föreslå hur statistiken kan redovisas, med vilken regelbundenhet detta bör göras och vilken myndighet som bör ansvara för redo- visningen, ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar, göra en översyn av det kommunala informationsansvaret för unga som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning, och vid behov föreslå författningsändringar. Uppdraget ska i den del som rör en översyn av det kommunala informationsansvaret redovisas . Upp- draget ska slutredovisas . En målgrupp som riskerar långvarigt utanförskap Unga som varken arbetar, studerar eller söker arbete är en grupp som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Trots omfattande insatser för att stärka alla ungas möjligheter till utbildning och arbete är det av de unga i åldern som varken arbetar eller studerar. Dessa unga kan till och från delta i olika åtgärder som kommuner eller statliga myndigheter arrangerar. Till problembilden hör att många av dem kan behöva omfattande stödinsatser , bl.a. för att kunna slutföra utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Unga med psykiska eller sociala problem och unga som debuterat i missbruk eller kriminalitet kan ha särskilda svårigheter. Den senaste statliga utredningen om unga som varken arbetar eller studerar gjordes 2003. Av betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) framgår att gruppen som varken arbetar eller studerar är heterogen. Riskfaktorer och omständigheter som har samband med att unga är utanför utbildning och arbete är att de har levt eller lever med svåra hemförhållanden, t.ex. våld i hemmet, psykisk sjukdom eller alkoholmissbruk hos föräldrar, har egna psykiska eller sociala problem, har en sjukdom eller funktionsnedsättning, har blivit föräldrar i tonåren, har varit utsatta för kränkningar och mobbning i skolan, är födda utomlands och har vistats i , har missbruksproblem, eller har erfarenhet av kriminalitet. Temagruppen Unga i arbetslivet (en av fem temagrupper inom Europeiska socialfonden –2013) har uppskattat att 126 300 unga i åldern stod utanför arbete och utbildning i . Gruppen utgjordes av ungefär lika många kvinnor som män. Unga utrikes födda var överrepresenterade då de utgjorde av hela gruppen, och knappt en tredjedel av dem hade invandrat till det aktuella året. Mer än hälften av de unga som varken arbetar eller studerar, , tycks enligt temagruppens beräkningar riskera att fastna i långvarigt utanför- skap och bland dessa är unga med funktionsnedsättning och arbets- oförmåga på grund av sjukdom en särskild riskgrupp. Analysen av olika statistikkällor visar även att det finns en stor grupp unga utan känd aktivitet. Av skriften uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar – i spåren av den ekonomiska krisen (Temagruppen Unga i arbetslivet, 2011:4) framgår att det helt saknades information om hur 39 000 unga var sysselsatta eller hur de på annat sätt fick sin försörjning, varav drygt 12 000 individer var i åldern 16–och 27 000 individer i åldern 20–. Uppdraget om utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar Det krävs ofta samverkan mellan olika verksamhetsområden, kom- muner och statliga myndigheter för att få till stånd insatser för de unga som varken arbetar eller studerar. har t.ex. följt upp kommunernas arbete med gruppen unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar. Den senaste uppföljningen Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan? En rapport om det kommunala informationsans- varet (uppföljningsansvaret) (, rapport 360, 2011) visar att vissa kommuners arbete med unga som är och som varken arbetar eller studerar har utvecklats, som det finns kommuner som inte alls arbetar med frågan. Det betyder att förut- sättningarna för unga utanför gymnasieskolan att komma vidare till en meningsfull sysselsättning ser olika ut i landet. Det betyder också att ungas utanförskap kan börja i tidig ålder utan att det upp- märksammas av vare sig kommuner eller statliga myndigheter. I rapporten Det lönar sig – En analys av 28 arbetsmarknads- projekts samhällsekonomiska potential (Temagruppen Unga i arbetslivet 2011:2) görs en beräkning av den samhällsekonomiska potentialen, dvs. den möjliga lönsamheten när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Beräkningen visar att den samhällsekonomiska potentialen i genomsnitt ligger på per deltagare och år. Potentialen bygger dock på en rad antaganden, bl.a. om att deltagaren lämnar bidragsberoende samt minskar konsumtion av vård och omsorg och i stället börjar producera och betala skatt. Vilka statistiska mått bör användas? Ingen myndighet har uppdrag att ge en återkommande redovisning om gruppen unga som varken studerar eller arbetar i , varken avseende dess storlek eller sammansättning. De statistiska underlag som har tagits fram i utredningssammanhang för att kartlägga gruppen har bl.a. utgått från () longitudinella integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier (). Medan utredningen om unga utan- för i betänkandet SOU 2003:92 byggde sin analys på unga som inte har haft inkomst eller låg inkomst har temagruppen Unga i arbets- livet kombinerat fler variabler för att kunna spegla ungas aktivitet och inaktivitet. Det innebär att temagruppens beräkning inkluderar – utöver unga utan inkomst eller känd aktivitet – unga som befinner sig i statliga arbetsmarknadsåtgärder, kommunalt stöd/åtgärder eller som har föräldrapenning, aktivitetsersättning eller ersättning för sjukdom. SCB har gjort en kvalitetsgranskning av den beräkningsmodell som har tagits fram av temagruppen och drar i rapporten studie av modell för unga som varken arbetar eller studerar (SCB, 2011) slutsatsen att modellen, som bygger på registerdata, i princip skulle kunna användas för att kontinuerligt följa gruppen som varken arbetar eller studerar. SCB:s analys av olika variabler visar att det saknas information om tusentals unga mellan som inte har en känd aktivitet. Det behövs mer kunskap om vilken sysselsättning dessa unga har och hur denna information kan samlas in. Från Europeiska kommissionens sida finns ambitionen att med- lemsländerna ska kunna redovisa statistik när det gäller gruppen som varken arbetar, studerar eller är i praktik, något som t.ex. fram- kommer i rapporten a benchmark on the contribution of Education and Training to Employability: A discussion note (EN 2010). På europeisk nivå är NEET (Not in Education, Employment or Training) en vanligt förekommande benämning på gruppen ungdomar som varken arbetar eller studerar. löpande statistik när det gäller NEET utgår oftast från nationella arbetskraftsundersökningar vilka visserligen är internationellt har- moniserade, men är begränsade i detaljrikedom eftersom de är urvals- undersökningar. Detta medför att det kan vara svårt att använda statistik för att gå på djupet i fråga om t.ex. gruppens sammansättning. När beräknar NEET, dvs. som varken arbetar eller studerar, så inkluderas arbetslösa som aktivt söker arbete, givet att dessa inte deltar i reguljär utbild- ning eller arbetsmarknadspolitiska program. Det finns dock ingen etablerad statistisk definition av termen NEET. i syfte att undersöka om det är möjligt att få fram ett tydligare underlag avseende gruppen av unga som varken arbetar eller studerar se över huruvida kommunerna skulle kunna rapportera uppgifter som kan ligga till grund för statistisk analys, t.ex. utifrån deras ansvar att hålla sig informerade om de unga som inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt en gymnasie- utbildning, analysera olika statistiska källor som kan användas för att kart- lägga gruppen och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått som gör det möjligt för statliga myndigheter och kommuner att regelbundet få kunskap om antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar och som i möj- ligaste mån medger internationella, regionala och lokala jäm- förelser samt föreslå hur statistiken ska redovisas och med vilken regelbundenhet detta lämpligen bör göras, föreslå vilken myndighet som bör ansvara för ett sådant upp- drag, och vid behov föreslå författningsändringar. Vilka bakgrundsfaktorer bidrar till utanförskap? Det finns ett behov av att belysa olika bakgrundsfaktorer och undersöka om det finns strukturella faktorer som kan bidra till att unga som varken studerar eller arbetar kvarstår i långvarigt utanför- skap. Det behövs t.ex. kunskap om huruvida ekonomiskt bistånd eller aktivitetsersättning påverkar ungas incitament till att arbeta eller studera. lyfter också fram att kommunerna i arbetet med det kommunala informationsansvaret kan ha särskilda svårigheter att få kontakt med unga som är långvarigt frånvarande från skolan och unga som har sociala problem eller psykisk ohälsa, men också med unga som har invandrarbakgrund, myndiga ung- domar, unga som flyttar ofta, unga som har haft studieproblem i och unga som missbrukar. I rapporten föräldrars möjligheter att slutföra sin utbild- ning (, 2012) framkommer det att unga föräldrar i hög grad avbryter sina gymnasiestudier. Unga utrikes födda är som tidigare nämnts överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. SCB konstaterar vidare i rapporten – utrikes födda i gymnasieskolan (SCB, 2011) att endast drygt 20 pro- cent av de unga som invandrat till i tonåren har slutbetyg från gymnasieskolan när de är . Olika grupper av unga som varken arbetar eller studerar bör alltså uppmärksammas av utredaren i syfte att inhämta särskild kunskap om bakomliggande orsaker till ungas utanförskap. Kunskap behövs också om vilka faktorer som bidrar till att unga hamnar utanför i övergången mellan utbildning och arbetsmarknad. Av rapporten – Från förlängd skolgång till nedsatt arbetsför- måga (Inspektionen för socialförsäkringen, rapport 2012:1) fram- går t.ex. att många unga som har haft aktivitetsersättning för för- längd skolgång fortsätter att få aktivitetsersättning utan att få sin arbetsförmåga bedömd av . analysera vilka faktorer som kan bidra till att olika grupper unga varken arbetar eller studerar och särskilt undersöka om det finns strukturella faktorer som bidrar till att en stor andel av dessa unga är långvarigt utanför. Det kommunala informationsansvaret och samverkan för att förebygga utanförskap Kommunerna har haft en skyldighet att hålla sig informerade om unga som varken arbetar eller studerar. skolag fanns tidigare en bestämmelse om att hemkommunen hade uppföljningsansvar för ungdomar som hade lämnat eller motsvarande utbildning och som ännu inte hade fyllt . Enligt bestämmelsen skulle hemkommunen, genom Skolstyrelsen, hålla sig underrättad om hur ungdomarna var sysselsatta. Om de varken arbetade eller studerade hade hemkommunen ansvar för att erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samt kurser, praktik eller annan liknande verksamhet. I propositionen Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85) föreslogs att kommunernas uppföljningsansvar skulle ingå som en naturlig del av gymnasieskolan i form av individuella program (IV) samt att den uttryckliga bestämmelsen om det kom- munala uppföljningsansvaret skulle tas bort. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet.1990/91:UbU16, rskr.1990/91:356). Av skollagen framgick därefter att hemkommunen var skyldig att erbjuda utbildning på individuella program för ung- domar som inte var behöriga till eller som hade avbrutit studierna på ett nationellt eller specialutformat program. Den nuvarande bestämmelsen om det kommunala informations- ansvaret infördes . Enligt 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) är kommunerna skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunerna som har fullgjort sin skolplikt men som inte har fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Skyldigheten gäller för ungdomar som inte genomför eller har fullföljt nationella program i gymnasie- skola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. tidigare nämnda uppfölj- ning av hur kommunerna arbetar med informationsansvaret visar att närmare två tredjedelar av kommunerna uppgav att de hade en handlingsplan , jämfört med mindre än hälften 2006.