sou · H1B362 · 2013-09-12 00:00:00 — Verkställs inte revisionen hos den reviderade, ska handlingarna på begäran överlämnas till revisorn mot kvitto (6 kap. 30 § andra stycket tullagen). Den reviderade ska tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för revisionen. Om handlingarna ska granskas på annan plats än i verksamhetslokalerna, ska den revi- derade på begäran och mot kvitto överlämna handlingarna till revisorn (41 kap. 9 § SFL). Den reviderade har också en skyldighet att tillhandahålla upptagningar som kan uppfattas bara med tek- niska hjälpmedel (41 kap. 10 §). Den reviderade har även i övrigt en skyldighet att ge revisorn den hjälp som behövs vid revisionen (41 kap. 11 §). För tullområdet finns liknande regler om den revi- derades skyldighet att tillhandagå revisorn i 6 kap. 32 § tullagen och artikel 14 i tullkodex. En revision får inte pågå längre än nödvändigt. ska därför meddela den reviderade resultatet av revisionen i de delar som rör den reviderade (41 kap. 13 § SFL). ska också återlämna räkenskapsmaterial och andra handlingar till den reviderade och senast när revisionen har avslutats (41 kap. 14 §). För tull finns liknande bestämmelser om 2010/11:165 s. 873. revisionens avslutande och återlämnande av handlingar i 6 kap. 33 § tullagen. Beslut om revision får inte överklagas (67 kap. 5 § första stycket 3 SFL och 9 kap. 2 § andra stycket tullagen). 12.2.2Handlingar som ska undantas från kontroll Vid revision5 får inte granska en handling som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § eller en handling som inte omfattas av revisionen (47 kap. 2 § SFL). Bestämmelsen gäller också vid bevissäkring, tillsyn över kassaregister och kon- trollbesök. Granskningsförbudet vid revision avser alltså bara handlingar. Granskningsförbudet för uppgifter gäller enbart vid föreläggande (47 kap. 1 § SFL).6 får vid revision inte heller granska en handling som har ett betydande skyddsintresse om det finns särskilda omständigheter som gör att handlingens innehåll inte bör komma till någon annans kännedom och hand- lingens skyddsintresse är större än dess betydelse för kontrollen. För tull finns en bestämmelse med i princip motsvarande innehåll i 6 kap. 34 § tullagen. En handling som inte får granskas ska på begäran av den som är föremål för revisionen undantas från kontrollen (47 kap. 3 § SFL). Vid tredjemansrevision avses med den som är föremål för revi- sion den hos vilken revisionen görs.7 Rätten att begära undantag gäller inte förelägganden. Sådana får i stället överklagas. Den som vid en revision har förelagts vid vite får alltså i stället överklaga vitesföreläggandet och anföra att uppgifterna som efterfrågas inte får granskas.8 Enligt tullagens bestämmelser gäller dock rätten till undantag också förelägganden (6 kap. 34 § tullagen). I fall där granskning av en uppgift eller en hand- ling har påbörjats innan den enskilde begär att den ska undantas har den enskilde med stöd av 47 kap. 7 § SFL möjlighet att hindra från att använda sig av denna. Av paragrafen framgår att om en uppgift eller handling har undantagits från kontroll, får inte återge eller åberopa innehållet i uppgiften eller handlingen. Detsamma gäller om efter en begäran om undantagande men utan beslut av förvaltningsrätten har återlämnat 5Med revision avses även tredjemansrevision, jfr prop. 2010/11:165 s. 922. 2010/11:165 s. 922. 2010/11:165 s. 923. 2010/11:165 s. 923. en handling.9 En bestämmelse med motsvarande innehåll för tull finns i 6 kap. 38 § tullagen. Beslut om undantag av handling från kontroll och, avseende tull, begäran om befrielse från föreläggande att lämna uppgift fattas av förvaltningsrätten (47 kap. 4 § SFL och 6 kap. 35 § tullagen). I skattelagstiftningen och tullagstiftningen finns bestämmelser om att och i kontrollsyfte får utfärda före- lägganden. Sådana s.k. kontrollförelägganden kan i vissa fall förenas med vite (se avsnitt 12.3.2). Exempelvis får enligt 37 kap. 6 § SFL förelägga den som är eller kan antas vara upp- giftsskyldig enligt 15–35 kap. att lämna uppgift som verket behöver för att kunna kontrollera skyldigheten. På motsvarande sätt får förelägga den som är eller kan antas vara deklarations- eller uppgiftsskyldig enligt tullagstiftningen eller för vars räkning en vara importerats eller exporterats, att lämna uppgift som behövs för kontroll av att deklarations- eller uppgiftsskyldigheten full- gjorts riktigt och fullständigt (6 kap. 25 § tullagen). har även befogenhet att besluta om s.k. tredje- mansförelägganden, dvs. förelägganden som syftar till kontroll av någon annan än den som föreläggandet riktas mot. Av 37 kap. 9 § SFL framgår att får förelägga den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078) eller som är en annan juridisk person än ett dödsbo, att lämna upp- gift om en rättshandling med någon annan. Föreläggandet ska avse förhållanden som är av betydelse för kontroll av att andra än den som föreläggs har fullgjort en uppgiftsskyldighet enligt 15–35 kap., eller kan fullgöra sådan uppgiftsskyldighet. Något krav på att föreläggandet ska avse en namngiven person har inte ställts upp.10 Det finns även en bestämmelse om när får förelägga fysiska personer och dödsbon att lämna kontrolluppgift om tredje man (37 kap. 8 och 11 §§). Även får utfärda tredjemansförelägganden. Den som bedriver verksamhet av sådan art att uppgift av betydelse för kon- trollen av annan persons deklarations- eller uppgiftsskyldighet enligt tullagstiftningen kan hämtas ur handlingar som rör verk- 2010/11:165 s. 926. 1993/94:151 s. 92, 178 och 198. samheten får enligt 6 kap. 26 § tullagen föreläggas av att lämna uppgift rörande rättshandling mellan den som föreläggs och den andra personen. Vid revision har befogenhet att förelägga den reviderade att fullgöra sina skyldigheter enligt 41 kap. 8–11 §§ SFL att lämna tillträde till verksamhetslokalerna, tillhandahålla hand- lingar och lämna upplysningar samt i övrigt ge revisorn den hjälp som behövs vid revisionen (41 kap. 12 §). har med stöd av artikel 14 i tullkodex11 befogenhet att förelägga den reviderade att ge revisorn den hjälp som behövs vid revisionen. Föreläggandet kan enligt 10 kap. 4 § andra stycket tullagen förenas med vite. Utgångspunkten är att och kontroll av deklarations- och uppgiftsskyldigheten genom förelägganden och revision ska bygga på samverkan med den enskilde som berörs. Så länge kontrollen sker i samverkan kan tvångsåtgärder inte använ- das. I vissa fall måste dock tvång användas för att få tillgång till räkenskapsmaterial och annat som behövs för myndighetens arbete. Att förelägga vid vite är det minst ingripande tvångsmedlet. Därför bör möjligheten att använda vitesinstitutet övervägas innan andra tvångsåtgärder vidtas.12 Myndigheterna har enligt bestäm- melserna om bevissäkring därutöver möjlighet att besluta om vissa andra tvångsåtgärder än vite, exempelvis s.k. tvångsrevision. Enligt den allmänna regeln för skatteområdet får förelägganden förenas med vite om det finns anledning att anta att föreläggandet annars inte följs (44 kap. 2 § SFL). Vidare får ett föreläggande enligt 41 kap. 12 §, t.ex. om att ge revisorn behövlig hjälp, förenas med vite (44 kap. 1 §). Det ställs här inget krav på att det ska finnas anledning att anta att föreläggandet annars inte följs, eftersom kravet regelmässigt är uppfyllt när frågan om vitesföreläggande 11Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av om inrättandet av en tull- kodex för gemenskapen. 12Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 12.1.2. väcks under revision.13 Kravet ställs av samma skäl inte heller vid förelägganden rörande kontrollbesök och tillsyn enligt 42 kap. För tullområdet anges i 10 kap. 4 § tullagen att förelägganden enligt tullagstiftningen att vidta åtgärd som behövs för förtullning eller annan tullklarering eller för kontrollverksamhet, får förenas med vite. Vite får också sättas ut om någon inte fullgjort skyldigheten enligt 6 kap. 32 § tullagen att tillhandagå revisorn vid revision. Både på skatte- och tullområdet gäller att förelägganden inte får förenas med vite om det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbar eller kan leda till skattetillägg/tulltillägg eller kontrollavgift och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen (44 kap. 3 § SFL och 10 kap. 4 § tredje stycket tullagen). Syftet med reglerna om vitesförbud är att säkerställa den s.k. passivi- tetsrätten enligt artikel 6 . Artikel 6 anses nämligen uppställa ett krav på att den enskilde inte får tvingas att faktiskt medverka i brottsutredningen mot sig själv. Eftersom skattetilläggsprocessen omfattas av artikel 6 och osäkerhet råder om tulltilläggsprocessen omfattas av artikeln, får vite inte heller användas när det kan antas att gärningen kan leda till skattetillägg eller tulltillägg.14 Förbudet att förena ett förelägg- ande med vite gäller även vid föreläggande att lämna uppgift om tredje man, s.k. tredjemansföreläggande samt förelägganden mot juridiska personer.15 Frågan om utdömande av vite prövas av förvaltningsrätt (44 kap. 4 § SFL och 6 § lagen [1985:206] om viten). Bestämmelserna om bevissäkring finns i 45 kap. SFL. Reglerna gäller också vid revision enligt tullagen och för kontroll av att före- läggande enligt 6 kap. 25 § tullagen har fullgjorts riktigt och full- ständigt (1 kap. 8 § tullagen).16 I 45 kap. 2 § SFL anges att med bevissäkring avses dessa tvångsåtgärder: 2010/11:165 s. 882. 2002/03:106 s. 178 ff. och 216 f. 2010/11:165 s. 884. 2010/11:165 s. 886. -Revision i den reviderades verksamhetslokaler, s.k. tvångsrevision (45 kap. 3 §). -Eftersökande och omhändertagande av handlingar (45 kap. 4 §). -Försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme (45 kap. 12 §). Beslut om bevissäkring får enligt den allmänna proportionalitets- regeln i skatteförfarandelagen fattas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som beslutet innebär för den enskilde (2 kap. 5 § SFL, jfr 6 kap. 1 § tullagen). Kravet på proportionalitet gäller både för om åtgärden överhuvudtaget ska få vidtas och för hur den ska bedrivas samt den tid åtgärden får pågå.17 Revision får genomföras i den reviderades verksamhetslokaler även när den reviderade inte lämnat sitt medgivande till det om den reviderade enligt 41 kap. 8 § första stycket SFL är skyldig att lämna tillträde till lokalerna och inte fullgör sina skyldigheter att med- verka vid revisionen enligt 41 kap. 8–11 §§, eller det finns en påtag- lig risk för sabotage (45 kap. 3 §). Eftersökande och omhändertagande av handlingar När en tvångsrevision genomförs med stöd av 45 kap. 3 § SFL får handlingar som behövs för revisionen eftersökas i verksamhets- lokalerna och tas om hand för granskning (45 kap. 4 § första stycket). Är grunden för tvångsrevisionen bristande medverkan, dvs. har beslut om tvångsrevision fattats enligt 45 kap. 3 § 1, krävs det att handlingen inte har tillhandahållits inom rimlig tid eller att det finns en påtaglig risk för sabotage (45 kap. 4 § andra stycket). Om den reviderade har medgett att revisionen genomförs i verksamhetslokalerna får handlingar som påträffas eller tillhanda- hålls och som behövs för revisionen tas om hand för granskning (45 kap. 5 § SFL). Ingen eftersökning får ske utan det är bara handlingar som påträffas och tillhandahålls som får tas om hand.18 17SOU 1996:79 s. 53. 2010/11:165 s. 892. Det finns en möjlighet att eftersöka och ta om hand handlingar som omfattas av revisionen i den reviderades verksamhetslokaler även om revisionen inte verkställs där. Enligt 45 kap. 6 § SFL får detta ske om föreläggande enligt 45 kap. 12 § om att lämna ut handlingen inte följts eller det finns en påtaglig risk för sabotage. Handlingar förvaras inte alltid i verksamhetslokalen. Räken- skaperna kanske förvaras hos revisorn eller i företagsledarens bostad. Enligt 45 kap. 7 § SFL får därför handlingar som omfattas av revisionen, under de förutsättningar som anges i 45 kap. 6 §, eftersökas och omhändertas i en lokal, på en förvaringsplats eller i ett annat utrymme som inte utgör den reviderades verksamhets- lokaler, om det finns särskild anledning anta att handlingen finns där man vill söka. Det ska alltså finnas något som talar för att handlingen finns där och det får inte vara fråga om något planlöst letande.19 Till skillnad från situationerna som regleras i 45 kap. 6 § avser 7 § även tvångsrevision. kan – utan att det är fråga om revision – förelägga om att en handling ska lämnas ut. Om ett sådant föreläggande inte följs och det finns särskild anledning att anta att handlingen finns hos den som har förelagts, får handlingen eftersökas och tas om hand för granskning (45 kap. 8 § SFL). Dödsbon och fysiska personer som inte bedriver näringsverk- samhet får inte revideras men kan, om det finns särskilda skäl, före- läggas enligt 37 kap. 10 § SFL att lämna uppgift om en rättshand- ling med någon annan. Hos dessa får handlingar som han eller hon kan föreläggas att lämna uppgift om eftersökas och tas om hand för granskning utan ett föregående föreläggande. För detta krävs att det finns särskild anledning att anta att handlingen kommer att påträffas hos personen, en påtaglig risk för sabotage om personen föreläggs och ett betydande intresse av att handlingen granskas (45 kap. 9 §). Bestämmelsen möjliggör eftersökning och omhänder- tagande av handlingar som hade kunnat få uppgift om genom ett föreläggande. Själva granskningen bör dock alltid ske hos Skatteverket.20 Om det finns särskilda skäl behöver den som uppgifterna avser eller de handlingar som eftersöks inte anges i beslut om åtgärd enligt 45 kap. 9 § (45 kap. 10 §). Beslut om åtgärd enligt 45 kap. 9 § får inte meddelas för att samla in uppgifter för att förbereda kontroll av någon annan person än den som kontrolleras (45 kap. 11 §). 1993/94:151 s. 156. 2010/11:165 s. 895. Försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme får enligt 45 kap. 12 § SFL försegla lokal, förvarings- plats eller annat utrymme för att skydda tre kategorier av hand- lingar. Till att börja med omfattas handlingar som ska granskas enligt 45 kap. 3 § eller tas om hand för granskning enligt 45 kap. 4 §. Här handlar det alltså om försegling av utrymmen i verk- samhetslokaler vid tvångsrevision. Vidare omfattas handlingar som tas om hand för granskning enligt 45 kap. 5 §. I denna del innebär bestämmelsen att om den reviderade har medgett att revision genomförs i verksamhetslokalerna och det därefter uppkommer behov av tvång får försegling ske för att skydda handlingar om dessa inte kan föras från platsen och risk för sabotage kan befaras. Slutligen omfattas handlingar som tas om hand för granskning enligt 6–9 §§, om handlingarna inte kan föras från platsen. Det rör sig här om granskning vid tvångsrevision på andra ställen än verksamhetslokalerna. Huvudregeln är att bevissäkring ska beslutas av förvaltningsrätten. I fall där beslut om åtgärden typiskt sett måste fattas snabbt och på plats hos den reviderade får dock granskningsledaren21 fatta beslut. Granskningsledaren får därför enligt 45 kap. 13 § SFL fatta beslut om eftersökande och omhändertagande av handlingar när tvångs- revision har beslutats, omhändertagande av handlingar som revi- sorerna redan har tillgång till, och försegling. Granskningsledaren har i vissa fall rätt att fatta interimistiska beslut om vissa åtgärder som enligt huvudregeln i 45 kap. 13 § SFL ska beslutas av förvaltningsrätten. Granskningsledaren får fatta ett interimistiskt beslut om bevissäkring enligt 45 kap. 3 och 6–8 §§ om det finns en påtaglig risk för sabotage innan förvaltningsrätten kan fatta beslut och åtgärden ska genomföras i en verksamhetslokal (45 kap. 14 § första stycket). Ett sådant beslut får inte överklagas (67 kap. 5 § andra stycket). Om granskningsledaren fattar ett interimistiskt beslut ska han eller hon och senast ansöka om bevissäkring hos förvaltnings- rätten (45 kap. 14 § andra stycket). 21 Med granskningsledare avses den som har utsetts av att vara gransknings- ledare (3 kap. 8 § SFL). Ett beslut om bevissäkring ska innehålla uppgift om möjligheten att undanta uppgifter och handlingar från kontroll samt om vad som gäller vid verkställighet (45 kap. 15 § SFL). Kommunicering av beslut om bevissäkring Den som ett beslut om bevissäkring gäller ska under- rättas om beslutet (45 kap. 16 § första stycket SFL). Uttrycket den som beslutet gäller omfattar den hos vilken åtgärden ska verkställas och, när verkställigheten ska ske hos någon annan än den reviderade, även denne.22 Underrättelse får dock ske först i samband med att åtgärden verkställs om det finns en påtaglig risk för sabotage om den som beslutet gäller underrättas i förväg (45 kap. 16 § andra stycket).23 I 69 kap. 5 § SFL finns bestämmelser om verkställighet av beslut om bevissäkring utan att den som beslutet gäller har underrättats om beslutet (45 kap. 16 § tredje stycket). Beslut om att omhänder- ta handlingar under tvångsrevision och under en revision i sam- verkan med den reviderade får verkställas utan att den som beslutet gäller underrättas i förväg. Även beslut om försegling får verkställas utan underrättelse i förväg. Underrättelse ska i dessa fall ske omedel- bart efter verkställigheten. 12.4Inhämtande av uppgifter från tredjeman genom föreläggande och kan genom föreläggande och revision inhämta uppgifter från tredjeman. Uppgifterna inhämtas i dessa fall för kontroll av någon annan än den som revideras eller förelägg- andet riktas mot. Uppgifter kan också inhämtas från tredjeman genom förfrågan. Sådan kan användas även i de fall tredjeman inte har någon lagstadgad upplysningsplikt, t.ex. avseende fysiska per- soner. En förfrågan som går utöver lagstadgad upplysningsplikt måste dock innehålla en uttrycklig uppgift om att besvarandet är frivilligt.24 2010/11:165 s. 899. 23Jfr vidare 10 § andra stycket 4 förvaltningsprocesslagen (1971:291). 24Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 7.1. och har rätt att begära in kontrolluppgifter genom förelägganden (se avsnitt 12.2.3). Syftet med att förelägga tredjeman är att kontrollera någon annan än den som föreläggs genom att hämta in information om rättshandlingar som ingåtts mellan den som föreläggs och en annan person.25 Tredjemansföreläggande kan användas på flera olika sätt. Före- läggandet kan avse lämnandet av en kontrolluppgift för en viss bestämd typ av rättshandling. Ett sådant föreläggande behöver inte innehålla namnet på den eller de som kontrollen avser. Däremot måste det klart framgå vilka handlingar som avses. Gäller före- läggandet kontrolluppgift avseende rättshandling med viss bestämd person behöver rättshandlingen inte specificeras.26 Föreläggandet kan också avse en s.k. generell kontroll. Syftet med en generell kontroll är att uppgifter hämtas in som en för- beredande åtgärd för kontroll av andra. Det som skiljer generell kontroll från andra typer av kontroll är att uppgifterna hämtas in i förberedande syfte, t.ex. inför en kontrollaktion, och att det inte är klart att det ska ske en kontroll av alla de personer som omfattas av de uppgifter eller handlingar som hämtas in.27 Det finns ingen reglering i lag om hur omfattande ett föreläggande får vara. De uppgifter om rättshandling som hämtas in i form av en förbered- ande åtgärd för kontroll av andra kan användas dels för urval av granskningsvärda objekt, dels för detaljavstämning mot uppgifter som andra lämnat.28 Enligt reglerna om revision i skatteförfarandelagen och tullagen får revision göras även för att hämta in uppgifter av betydelse för kontroll av andra än den som revideras, s.k. tredjemansrevision (se avsnitt 12.2.1). Tredjemansrevision kan avse kontroll av till namnet kända personer eller någon som ingått en viss bestämd rättshand- ling med den som ska revideras. Tredjemansrevision kan vidare, i 25Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 7.3.1. 26Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 7.3.1. 27Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 7.3.1. 28Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 7.3.1. likhet med förelägganden, ske i en särskild form som brukar benämnas generell kontroll. Med generell kontroll avses ett upp- giftsinsamlande som en förberedande åtgärd för kontroll av andra än den som revideras. Syftet med en generell kontroll är att hämta in uppgifter som underlag för vidare kontroller, exempelvis s.k. urvalsrevisioner.29 Det handlar här om ett uppgiftsinhämtande där det inte står klart att en närmare kontroll ska göras av alla personer som omfattas av de uppgifter som hämtas in.30 Ett beslut om tredjemansrevision måste innehålla uppgift om syftet med revisionen (41 kap. 4 § SFL och 6 kap. 29 § tullagen). Kravet att ange syftet innebär bl.a. att myndigheten måste ange vilken person eller rättshandling som kontrollen avser. Myndig- heten behöver inte uppge både person och rättshandling. Den kan därför hämta in samtliga uppgifter om en viss angiven person. De rättshandlingar som söks bör vara så preciserade att den reviderade får klart för sig vilka rättshandlingar som avses.31 Kravet på att person eller rättshandling ska anges gäller dock inte vid tredjemansrevisioner om det föreligger särskilda skäl eller om kontrollen utförs som en förberedande åtgärd för kontroll av annan. Det är i första hand myndigheten som avgör om särskilda skäl föreligger. Vid bedömningen ska en avvägning göras mellan myn- dighetens intresse av att kunna använda den insamlade informa- tionen på ett relevant sätt och den reviderades intresse av att få reda på vem eller vad informationen avser.32 Bedömningen ska alltså avse den reviderade hos vilken tredjemansrevisionen görs och inte knytas till den person, det företag eller den rättshandling som de inhämtade uppgifterna avser. Ett skäl för att utesluta uppgift om personer, företag eller rättshandlingar är att den reviderade medvetet eller omedvetet kan äventyra utredningen genom att underrätta den som granskas.33 Bedömningen att särskilda skäl föreligger ska dokumen- teras som en revisionsanteckning. Myndighetens beslut om de sär- skilda skälen kan inte överklagas. Frågan kan dock, om den revi- derade motsätter sig revision, bli föremål för domstolsprövning i ett mål om bevissäkring.34 1987/88:65 s. 39. 30Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 3.3.5. 31Skatteverkets handledning för skatterevision 2004, avsnitt 3.3.5. 1996/97:100 s. 476. 1996/97:100 s. 475. 1996/97:100 s. 477. Med överskottsinformation menas att iakttagelsen är ett resultat av granskningen och inte av ett aktivt sökande. För att aktivt leta efter information som inte omfattas av revisionsbeslutet fordras ett tillägg till revisionsbeslutet som ska ange vilka nya uppgifter som myndigheten vill hämta in. Detta gäller oavsett om det av revisions- beslutet framgår vilken person/vilka personer eller rättshandlingar som söks eller om särskilda skäl har förelegat för att inte uppge detta.35 får alltså använda sig av information som ligger utanför beslutet och som inhämtats spontant som ett resultat av granskningen. Enligt tidigare gällande föreskrifter skulle över- skottsinformation som huvudregel förstöras senast när revisionen avslutades. Detta gällde dock inte om uppgifterna hade inhämtats genom en generell tredjemansrevision eller om granskningen av den som uppgifterna avsåg hade påbörjats innan revisionen av- slutades. tillämpar fortfarande det som i denna del framgick av de nu upphävda föreskrifterna.36 finns en promemoria inom om hanteringen av överskottsinformation: Nya riktlinjer för han- tering av överskottsinformation. Enligt promemorian ska över- skottsinformation från en revision som huvudregel registreras i myndighetens tipsadministrationssystem (). Vidare framgår det av promemorian att överskottsinformation i kan an- vändas för kontroll varefter uppgifterna gallras.