sou · H1B330 · 2013-05-03 00:00:00 — Ds 2007:34 Tydligare ledarskap i skolan och förskolan – förslag till ny rektorsutbildning. Ds 2008:13 En ny betygsskala. Ds 2010:15 Betyg från årskurs 6. M. and A. J. Visscher (2006) Towards a Theory on the Impact of School Inspections. 54, No 1. M. and A. J. Visscher (2008) The Relationships be- tween School Inspections, School Characteristics and School Improvement. 56, No. M. and M. E. Honingh (2012) school in- spections in the : A critical reflection on intended effects and causal mechanisms. Studies in Educational Evaluation. Ek, (2012) De granskade. Om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara. , , och (1987) Skolrefor- mer och lokalt gensvar: sammanfattning av lägesbedömningar i 1980-1985. , och (2008) Skolinspektioner – och otid. Pedagogisk forskning i . 13, Nr. (2001) Verksamhetslogik. (2006) Effektutvärdering. Att välja upp- lägg. , (2000) a . , , och ning inom det specialpedagogiska området – En kunskapsöversikt. , and Sid T. Womack (1993) The Impact of Subject Matter and Education Coursework on Teaching Performance. 44, No. och (2006) Skolans kontrollregim: ett kontraproduktivt system för styrning? Figlio, . and (2000) Do high grading standards affect student performance? Working Paper 7985. Fixen, ., , . Blase, . Fried- man and (2005) : A Synthesis of the Litterature. , och (2011) Reformer och resultat: Kommer regeringens utbildningsreformer att ha någon betydelse? , , och (2012) Långsiktiga effekter av mindre klasser. Fullan, (1994) Coordination Top-Down and Bottom-Up Strategies for Educational reform Fullan, (2009) Large-scale reform comes of age. Fullan, (2011) Chosing the wrong drivers for whole system reform. , and (2011) How valid are school inspections? Problems and strategies for validating processes and results. Studies in Educational Ecaluation. Giota, (2006) Självbedöma, bedöma eller döma? Om elevers motivation, kompetens och prestationer i skolan. Pedagogisk forskning i . 11, nr. Glemdahl, (2008) Gubben på kullen. Om den smärtsamma skillnaden mellan politiska intentioner och praktiska resultat. JIBS Dissertion Series No. Grosin, (2004) Skolklimat, prestation och anpassning i 21 mellan- och 20 högstadieskolor. Forskningsrapport 71, Pedago- giska institutionen, . Grosin, och (2007) Forskning om fram- gångsfaktorer i den svenska . Underlag till Skolver- kets lägesbedömning 2007. , och (2008) Hur lärares förmågor påverkar elevernas studieresultat. , (2006) för ett system för uppföljning av kunskapsutvecklingen i . Appendix till rullande stickprovsbaserat system för kunskapsut- värdering av ämnen. , och (2002) Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat – En kunskapsöversikt. , och (2010) Resursers betydelse för elevers resultat i Vad påverkar resultaten i svensk grundskola. Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. , and (2002) A systematic review of the impact of summative assessment and tests on students moti- vation for learning. Evidence for Policy and Practice Informa- tion and (EPPI-Centre). , and (2003) Testing and Motiva- tion for Learning. Assessment in Education, Vol. 10, No. Haertel, and (2005) A historical Perspective on Validity. Arguments for Accountability Testing. on Evaluation, Staandards and Student (CRSST). Univeristy of Californa. , (red. )(2011) Konkurrensens konsekvenser. Vad händer med svensk välfärd? , (2012) Det pedagogiska kulturarvet. Traditioner och idéer i svensk undervisningshistoria. Natur och kultur. , (2009) Visible learning. A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achivement. , (2012) Synligt lärande för lärare. Natur och kultur. , (2004) Resultat frå evaluaeringa av Reform 97. Hertling, (1999) Implementing Whole-School Reform. , , , och (2012) Att bygga om en rondell i rusningstrafik. Uppföljning av informationsinsatser vid implementeringen av skollagen. , , , and (2011) School and System Improvement: State of the . Keynote presentation prepared for the 24th and School Improvement, . (2003) On the evaluation of curriculum re- forms. Hopmann, , and (2007) zufolge – According to . Hoppers, Odora C., . , J. Papaliis, and E. Nihlfors (ed.) (2007) Dilemmas of Implementing Education Re- forms: Explorations from South and . Studies in Educational Policy and Educcational Philosophy. Research Reports 11. , och (red). (2011) Utvärdering och bedömning i skolan. För vem och varför? Natur och kultur. , (2011) Synligt lärande. Presentation av en studie om vad som påverkar elevers studieresultat. kommuner och landsting. , och (2012) Utmärkt undervisning. Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. (2008) Uppföljande utvärdering av lärarutbild- ningen. Rapport 2008:8 R. (2012) Behovet av särskild specialpedagogexamen och specialpedagogisk kompetens i den svenska skolan. Höög, och (red.) ( 2012) Struktur, kultur, ledarskap – förutsättningar för framgångsrika skolor. , (2012) Skolinspektörers uppfattningar om sitt arbete – en enkätstudie om inspektion som styrning. Utbildningsveten- skapliga studier 2012:2. , B., and B. Showers (2002)Student development (3rd ed.) , VA: vision and Curriculum Development. Klapp Lekholm, (2008) Grades and grade assignment: effects of student and school charasteristics. studies in educa- tional sciences 269. Klapp Lekholm, , and (2013) The Effect of Being Graded on Later Achivement – Evidence from 13-Year Olds in . Kolodziej, (2011) The benefits and Detriments of the No Child Left behind Act. ESSAI: Vol. 9, Article 21. (1988) Arriving in Wobegon. Are Standar- dized Tests Exaggerating Achivement and Distorting Instruction. Koretz, ., . , . Dunbar and . Shepard (1991) The Effects of High-Stakes Testing On Achive- ment: Preliminary Findings About Generalization Across Tests. Först presenterad vid ett symposium med The American Educational research Association and in Education, . (2000) Limitations in the Use of Achievement Tests as Measures of Educators Productivity. (2008) Measuring Up: What Educational Testing Really Tells Us. , (2011) Kunskapsbedömning – vad, hur och varför? Kusek, . and . Rist (2004)Ten Steps to a Results-Based Monitoring and . Leithwood, , and (2003) The Schools We . Recent Education Policy in & Recommendations for Moving Forward. , , Avis Glaze and (2008) Results Without Rancor or Ranking. Ontario´s success story. Lindensjö, Bo och , . (2002) Utbildningsreformer och politisk styrning. Loeb, , . Knapp, and . Elfers, (2008) Teachers Response to Standards-Based Reform: Probing Reform Assump- tions in . Education Policy Analysis Archives. 16, No. Looney, (2009) Assessment and Innovation in Education. Education Working Paper, No 24. Luginbuhl, , Dinand Webbink and de (2009) Do ? Educational Evaluation and Policy Analysis. 31, No 3. , (2006) Viljan att veta vad andra vet. Kunskaps- bedömning i tidigmodern, modern och senmodern skola. , och (red.) (2010) Bedöm- ning i och av skolan – praktik, principer, politik. (2011) 2020 – En utbild- nings- och arbetsmarknadsprognos. , (2012) Implementeringsforskning – En kunskapsöver- sikt. Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett soci- alt hållbart . (2005) Evaluation, inspection and the improvement agen- da: contrasting in an era of evidence-based policy-making. Evaluation, Vol. 11, No. (1995) Synthesizing the Implementation Litera- ture: The Ambiguity-Conflict Model of Policy Implementation. : J- PART, Vol. 5, No. , and (2004) Improvement through inspection. An evaluation of the impact of Ofsteds work. McCrone, , Misia Coghlan, and (2009) Evaluation of the Impact of Section 5 Inspections – Strand 3. Final report for Ofsted. McDonnell, M. and (1987) Getting the : . Educational Evaluation and Policy Analysis. 9, no. Meuret, D. and S. Morlaix (2003) Conditions of Success of a School´s Self-Evaluation: Some Lessons of an European Experience. School Effectiveness and School Improvement. 14, No. (1994) Subject Area Preparation of Secondary Mathematics and Science Teachers and Student . Economics of , Vol. 13, No. Mourshed, and (2007) How the World´s best- performing school systems come out on top. Mourshed, , Chinezi Chijioke and (2010) How the World´s most improved school systems keep getting better. Meyers, ., . Durlak, and (2012) The Quality Implementation Framework: A Sythesis of Critical Steps in the Implementation Process. , (2011) Student standardised testing: Current Practi- ces In Countries and a . Education working Paper No. Myndigheten för skolutveckling (2008) När kunskaper ger resul- tat Utvärdering av Nationellt centrum för språk-, läs och skriv- utveckling.Ramböll. Nihlfors, (2003) Skolchefen i skolans styrning och ledning. studies in education 102. , och (2011) Implementering av Lgr11. Utvärdering av stöd. utvärde- ringsakademi () och Akademin för utbildning, kultur och kommunikation. , och (2012) Resultat av enkät till nyckelpersoner. Uppfattning och erfarenhet av stöd för implementering av reformer. , och (2013) Ny läroplan för grund- skolan, Lgr11. Utvärdering av stöd vid implemente- ring. Nordenbo, , , , och (2008) Teacher com- petences and pupil achivment in pre-school and school. A systema- tic review carried out for The , . Danish Clearinghouse for . Dan- marks Pædagogiske Universitetsskole. Nordenbo, (2012) Kunnskapsløftet som reformproces. In- stitutt for uddannelse og pædagogik. Nordesjö, (2012) som resurs. Utvärdering av steg 2 i implementeringen av mål och nationella prov i årskurs 3. Enhe- ten för kompetensutveckling och utvärdering. (2005) Teachers Matter. Attracting, Developing and Retai- ning Effective Teachers. (2011) Strong Performers and Successful Reformers in Edu- cation. Lessons from for the . , , . Hopfenbeck, , och (2012) Elevenes læringssituation etter innføringen av en ny reform. Syntesrapport fra evalueringen av Kunnskapsløftet. Institutt for lærerutdanning og skoleforskning. Läsa-, skriva-, räknasatsningen. En ut- värdering. Plowright, (2007) Self-evaluation and Ofsted Inspection. De- veloping an Integrative Model of School Improvement. Educa- tional Management & Leadership. 35, No. , , and Moorman ( 2008) Im- proving School Leadership. Policy and Practice. Premfors, , , och (2009) Demokrati och byråkrati. Proposition 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor. Proposition 1992/93:220 En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Proposition 1998/89:4 Om skolans utveckling och styrning. Proposition 1989/90:41 Om kommunalt huvudmannaskap för lära- re, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. Proposition 1990/91:18 Om ansvaret för skolan. Proposition 2006/07:1 Budgetproposition . Proposition 2007/08:1 Budgetproposition . Proposition 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. Proposition 2008/09:1 Budgetproposition . Proposition 2008/09:66 En ny betygsskala. Proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav – nya läro- planer för skolan. Proposition 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor. Proposition 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Proposition 2009/10:27 Obligatorisk befattningsutbildning för nyan- ställda rektorer. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i . Proposition 2010/11:1 Budgetproposition . Proposition 2011/12:1 Budgetproposition . Proposition 2011/12:144 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare och om särskild utbild- ning för vuxna. Proposition 2012/13:1 Budgetproposition . , (2010) Reformimplementering och utvärdering. , (2012) Att mäta resultat och effektivitet – möjlig- het eller hot? , Utvärde- ringsavdelningen . Ravitch, (2010) Death and Life of . How Testing and Choice are Undermining Education. (2011) Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . (2012) Att styra självständiga lärosäten. Rivkin, ., . Hanushek, and (2005) Teachers Schools and Academic Achivement. Econometrica, Vol. 73, No. (2004) The Impact of Individual Teachers on Stu- dent Achivment: Evidence from . The American Eco- nomic Review, Vol. 94, No. , (2010) Using Student for Accountability and Improvement: A . Working Paper, No. , and (2000) Certification and teacher Preparation in the . for Education and Learning. , Bo (2010) Den socialdemokratiska staten. Reformer och förvaltning inom svensk arbetsmarknads- och skolpolitik. , Bo (2010) (red.) Politik som organisation. Förvaltnings- politikens grundproblem. , Bo (2010) Vad bör staten göra? Om välfärdsstatens mora- liska och politiska logik. , (2011) Exploring the Intersection of Marketisation and Centre State Control through . 2, No. , (2011) Reinstating national school inspections in . The return of the state. Nordic Studies in Education. , (2012) Justifying the for Control. Motives for during Two Governments. 1080/00313831.2012.732605. , (Ed.) (2005) Curriculum reform and implementation in the 21st century: policies, perspectives and implementation. , (2007) Education policies for raising student learning: the Finnish approach. , , och (2009) Stärkt statlig kontroll eller professionen som styrande logik? I Resultat- dialog. , och (2006) utbildningsinspek- tion – ger den några effekter? Effektutvärdering genomförd på uppdrag av . , (2011) Utvärdering av grundskolereformernas lokala förankring. Segerholm, (2001) National Evaluations as : How Do They Govern? 7, No. Segerholm, (2011) Values in Evaluation: the what and how values in Swedish school inspection. Paper presented at the Conference, . Sivesind, (2012) Kunskapsløftet: Implementering av nye lære- planer i reformen. Syntesrapport fra evalueringen av Kunnskapsløftet. Institutt for lærerutdanning og skoleforskning. Sjögran, (2010) Betygssatta barn – spelar det någon roll i läng- den? Skolinspektionen (2012) Aggregerad rapport . Skolinspektionen (2012) Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Skolinspektionen (2012) Årsredovisning . Skolinspektionen (2012) Förtroendemätning för Skolinspektionen. Skolinspektionen (2012) Aggregerad rapport . (1998) Årsredovisning . (2002) Att bedöma eller döma. Tio artiklar om bedöm- ning och betygssättning. (2003) Grundskola för bildning – Kommentarer till läro- plan, kursplaner och betygskriterier. (2004) Nationella utvärderingen av 2003. (2005) lägesbedömning av försko- leverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Rap- port 264. (2005) Att mäta skolors relativa effektivitet. En modell- analys baserad på resurser och resultat. (2006) Lusten och möjligheten. Om lärarens betydelse, arbetssituation och förutsättningar. (2006) Rullande stickprovsbaserat system för kunskaps- utvärdering av ämnen. (2007) Attityder till skolan 2006. Elevernas och lärarnas attityder till skolan. (2007) PIRLS 2006. Läsförmågan hos elever i årskurs 4 – i och i världen. (2008) och statsbidragen. (2008) Särskilt stöd i . En sammanställning av senare års forskning och utvärdering. (2009) bild av utvecklingen av kunskapsre- sultaten i och av elevers studiemiljö. Redovisning av uppdrag att utarbeta ett sammanfattande underlag avseende utvecklingen av kunskapsresultaten i . (2009) Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009) Kompetensutveckling och andra utvecklingsinsat- ser inom naturvetenskap och teknik. (2009) Redovisning av uppdrag att utvärdera statsbidraget för basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. (2010) Redovisning av uppdrag att utarbeta nya kurs- planer och kunskapskrav för och motsvarande skol- former m.m. Dnr. (2010) Redovisning av uppdrag till av- seende implementering av skolreformer m.m. Dnr. (2010) Attityder till skolan 2009. Elevernas och lärarnas attityder till skolan. (2010) lägesbedömning 2010. Del 2 Bedöm- ningar och slutsatser. (2010) att möta framtiden? 2009 om 15- åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och natur- vetenskap. (2010) Utvärdering av köpta kurser inom lärarfortbildning och . (2010) Rapport om lärosätenas utvärderingar. PM 2010- 05-18. (2011) Planering och genomförande av undervisningen – för , grundsärskolan, specialskolan och . All- männa råd. (2011) Redovisning av uppdrag om att genomföra utveck- lingsinsatser i matematik, naturvetenskap och teknik. (2011) Kunskapsbedömning i skolan – praxis, begrepp, problem och möjligheter. (2011) Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. (2011) Utvärdering av grundskolereformernas lokala förankring. (2011) Kommunalt huvudmannaskap i praktiken. En kvalitativ studie. (2011) lägesbedömning 2011. Del 2 Bedöm- ningar och slutsatser. (2011) Mål för rektorslyftet. (2011) Redovisning av uppdraget att svara för fortbild- ning för rektorer – Rektorslyftet. (2012) Betygsinflation – betygen och den faktiska kun- skapsutvecklingen. (2012) Utvecklingssamtalet och den skriftliga individuel- la utvecklingsplanen – för , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan. Allmänt råd (12:1279). (2012) Nationella prov – synpunkter i anled- ning av Skolinspektionens omrättning. (2012) Högpresterande elever, höga prestationer och under- visningen. (2012) TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kun- skaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt pers- pektiv. (2012) PIRLS 2011. Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2012) Med fokus på läsande. Analys av samstämmigheten mellan svenska styrdokument, ämnesprov i svenska och PIRLS 2011. (2013) Forskning om skolreformer och dess genomslag. aktuella analyser 2013. (2013) Lärarnas yrkesvardag. En nationell kartläggning av grundskollärares tidsanvändning. , . and . (1996) Läroplaner, didaktik, undervisning – mot ett genomtänkt pedagogiskt handlande. SOU 1991:98 ekonomi i samhällsekonomisk balans – statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya arbetsformer. SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet. SOU 2005:101 Utan timplan – för målinriktat lärande. SOU 2005:102 Utan timplan – forskning och utvärdering. SOU 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt måluppföljningssystem. SOU 2007:79 Tre nya skolmyndigheter. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvalt- ning. (1998) Improving Teacher Practice: Can policy and Teachers Do Better? I Bogdenschnei- der, and , Jontahan Enhancing Educational Perfor- mance: Three Policy Alternatives. (2005) Distributed Leadership. 2009/10:79 En tydlig, effektiv och rättssäker tillsyn. Statskontoret (2007) Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys. Statskontoret (2007) Verksamhetsanknutna statsbidrag till kommu- ner och landsting. En studie av hur bidragen följs upp och utvär- deras. Statskontoret (2009) Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter – förutsättningar och möjligheter. Statskontoret (2010) Ett lyft för den som vill. Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare. Stenlås, (2009) En kår i kläm – Läraryrket mellan professio- nella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:6. Stringfield, S. (2002) Big change question: is large scale education re- form possible? , (2005) Skolreformernas dilemman. En läroplans- teoretisk studie av kampen om tid i den svenska obligatoriska skolan. Acta Wexionensia nr. Suurtamm, , and (2010) Teach- ers assessment practices in mathematics: classrooms in context of reform. Assessment in Education: principles, Policy & Practice, Vol. 14, No. , (1994) Systemic Education Reform. , och (red.) (2011) Med ansiktet vänt mot . Perspektiv på skolutveckling. , , Myndigheten för skolutveck- ling/. Ulstrup Engelsen, (2008) Sentrale styrningssignaler og lokale strategidokumenter. Pedagogisk forskningsinsti- tutt. (2008) En ny betygsskala. Uppdrag till om imple- mentering av skolreformer. U2010/259/S. Uppdrag till att svara för fortbildning för rektorer. U2011/1195/S. Uppdrag till att svara för Lärarlyftet II. U2011/5531/S. Uppdrag om nationella prov. U2011/ 6543/S. Uppdrag om utbildning. U2011/4343/S, U2011/7370/GV, U2012/2103/GV Vedung, som megatrend, gigatrend och fyra böljor. Essä med anledning av 60-årsdag. Pub- liceringsår okänt. Vedung, (2009) Utvärdering i politik och förvaltning. , (2003) Gränslöst arbete – inom vissa gränser. Lärares och rektorers uppfattning om arbete utan timplan i . , (2012) Lärarlyftet. En utvärdering av upplevda effekter och processer i samband med lärares deltagande i Lärarfort- bildningssatsiningen inom Lärarlyftet. (2011) Rektor – en forskningsöversikt. Vetenskaps- rådets rapportserie 4:2011. Whitby, (2010) School Inspection: recent experiences in high performing education systems. CfBT Education Trust. Visscher, A. J. and Coe, R. (2002) red. School Improvement through Performance Feedback. , Swets and Zeitlinger. Vlachos, (2010) Betygens värde. En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. Vlachos, (2012) Är vinst och konkurrens en bra modell för sko- lan? Ekonomisk debatt, Nr. , , , och (2011) Utvärdering av matematiksatsningen. De , and . G. (2007) Effects and side effects of inspections and accountability in education: an overview of empirical studies. 33, No. , (2011) Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv. Rapport till Expertgruppen för studier i offent- lig ekonomi 2011:8. Österlind, stöd i . En sammanställning av senare års forskning och utvärdering. Revi- derad version 2011. En särskild utredare ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka målupp- fyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Utredaren ska vidare utreda vilka relevanta data som behövs för att i ökad utsträckning kunna utvärdera de reformer som genomförs på skol- området och vid behov lämna författnings- eller andra förslag för att öka tillgången till sådana data. Dessutom ska utredaren belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering av reformerna. Utredaren ska redovisa den del av upp- draget som avser att bedöma när åtgärderna för att höja kunskaps- nivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Uppdraget ska slutredovisas . Åtgärder som vidtagits för ökad måluppfyllelse För att ska vara en framstående kunskapsnation krävs utbildning och forskning i världsklass och ett utbildningssystem som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Regeringen har därför påbörjat arbetet med att lägga om svensk skolpolitik. De reformer och insatser som regeringen har aviserat och tagit initiativ till syftar till att höja kva- liteten i utbildningen och öka elevernas kunskaper. omfattande reformarbete på skolområdet har därmed förutsätt- ningarna för skolan att genomföra sitt huvuduppdrag stärkts. Barns lärande börjar . Det är viktigt att alla barn får stöd och stimuleras i sin utveckling redan under förskoleåren, oavsett om barnet är i hemmet, i den pedagogiska omsorgen eller i för- skolan. Regeringen har, efter beslut av , genomfört ett reformarbete för att stärka förskolans pedagogiska uppdrag, bl.a. genom att förtydliga läroplanens mål om språkutveckling, mate- matik, naturvetenskap och teknik. När det gäller och motsvarande skolformer kan som exempel på stora och viktiga reformer nämnas införandet av nya läroplaner med tydligare och mer konkreta kursplaner och en ny betygsskala med fler steg. Från och med tillämpas en helt ny skollag. Den innebär bl.a. att elevens rätt till särskilt stöd har stärkts, lärares och rektorers befogenhet för att skapa studiero har förtydligats och så långt som möjligt har lika rättigheter och skyldigheter för kom- munala och fristående skolor införts. Elevernas kunskaper måste kontinuerligt följas upp och utvärde- ras för att skolan tidigt ska kunna stödja eleverna så att fler kan nå skolans kunskapsmål. Det är särskilt viktigt för elever som av någon anledning upplever svårigheter i skolarbetet, t.ex. på grund av funktionsnedsättningar.