sou · H1B349 · 2013-06-25 00:00:00 — Informationsbroschyrerna Nämndeman i tingsrätt och hovrätt och Nämndeman i förvaltningsrätt och kammarrätt innehåller utfyllnadsinformation i textform om de ämnesområden som upptas i powerpointsammanställningarna. Enligt uppgift från har inte gjort någon utvärdering av reform om nämndemännens utbildning. har emellertid alltsedan reformen fört kontinuerliga dialoger med domstolarna om utbildning och behov av uppdateringar av informationsmaterialet. Inför den senaste upp- dateringen av informationsmaterialet togs det in synpunkter från domstolarna. Man har även tillfrågat domstolarna i vilken utsträck- ning det framtagna materialet används vid introduktion av nya nämndemän. Svaren visar enligt tydligt att materi- alet används i stor utsträckning. Vissa domstolar har uppgett att materialet även delas ut eller skickas hem till nämndemännen inför introduktionen. Domstolarnas utbildningsinsatser i praktiken I den enkät som skickats ut till samtliga underrätter samt kammar- och hovrätter (se avsnitt 2.2 och bilaga 3) har utredningen ställt en rad frågor i syfte att kartlägga förekomsten av och innehållet i de utbildningsinsatser som domstolarna erbjuder nämndemännen. Av svaren framgår att introduktionsutbildning i samband med att en ny mandatperiod inleds hålls vid nästan alla domstolar. Det är endast tre av de tillfrågade domstolarna som inte anordnar någon introduktionsutbildning för nämndemän vid mandatperiodens början. Introduktionsutbildningen är vid de allra flesta domstolarna en halv dag lång. Vid mer än hälften av domstolarna rör den huvud- sakligen nämndemännens roll, etikfrågor, krav på objektivitet och saklighet samt plikter som följer av domareden. Svaren visar även att det av Domstolar sammanställda bildmaterialet används Information och utbildning till nämndemän i stor utsträckning vid introduktionsutbildningen på domstolarna. Vad gäller nämndemännens deltagandefrekvens vid utbildningstill- fällena visar enkätsvaren att den är tämligen varierande från dom- stol till domstol. Den vanligast förekommande deltagandefrekvensen (som förekommer vid en tredjedel av domstolarna) är 50 till 70 pro- cent. Vid en fjärdedel av domstolarna deltar färre än hälften och vid en fjärdedel mellan . Vid av domstolarna är deltagandefrekvensen . Vid av domstolarna hålls ingen introduktionsutbild- ning till nämndemän som tillkommer och vid av domstolarna är den utbildning som erbjuds så- dana nämndemän inte lika omfattande som den som erbjuds nämnde- män som tillträder vid mandatperiodens början. Det är endast vid av domstolarna som nytillkomna nämndemän får samma utbildning som de som tillträder vid mandatperiodens början. Löpande utbildning förekommer endast vid 20 av de totalt 70 till- frågade domstolarna. Vid flertalet domstolar som håller fortbild- ning förekommer detta en gång . När det gäller deltagande- frekvens är det vanligast att mindre än hälften av nämndemännen deltar. Utbildningsinsatser från och de lokala nämndemannaföreningarna () hade cirka 3 000 medlemmar . NRF är en intresseorganisation som erbjuder de lokala föreningarna ekonomiskt stöd för kompetensutvecklingsinsatser för nämndemän. De lokala nämndemannaföreningarna får, i syfte att finansiera olika utbildningsinsatser, ansöka om bidrag hos NRF som disponerar ett särskilt utbildningskonto för detta ändamål. budgeterade NRF för utbildningsända- mål, tog emot 28 ansökningar från lokala föreningar och fördelade från sitt utbildningskonto (NRF:s Verksamhets- berättelse ). NRF administrerar dessutom på uppdrag av ett ekonomiskt stöd som är avsatt för studieresor till institutioner i och övriga . har, enligt NRF:s Verk- samhetsberättelse, 26 föreningar delat på för att anordna studiebesök och studieresor. De främsta besöksmålen har varit i , olika Information och utbildning till nämndemän behandlingshem och kriminalvårdsanstalter, samt domstolar i några olika nordiska grannländer. beviljade 2011 NRF projektmedel för . Medlen uppgick till och till . anordnades åtta seminarier runt om i landet och anordnades sju seminarier. Utbildningen har genomförts under medverkan av socionomer och psykologer. NRF erbjuder sina medlemmar studieresor utanför till självkostnadspris. Förbundet arrangerade i samarbete med en resebyrå studieresor till , och . På besökte deltagarna förläggningar för asylsökande och i var huvudämnet narkotikahandel och narkotikasmuggling. NRF ger ut tidningen , som innehåller reportage, juridiska nyheter och nyheter från de lokala föreningarna och annan aktuell information. Tidningen kommer ut med fyra nummer , förutom när kongress arrangeras då det publiceras fem nummer. Tidningens upplagesiffra är knappt 9 500 exemplar. Tidningen finansieras i huvudsak genom bidrag från Domstols- verket och skickas ut till samtliga nämndemän i landet. 9.3.1Information om uppdraget och utbildning av nämndemän i anordnar en introduktionsdag för nya nämnde- män en gång per mandatperiod, vid mandatperiodens början. Intro- duktionen planeras och genomförs i samråd med . Vid introduktionen berörs frågor som rör rättskedjan, nämndemännens roll i rättsskipningen, rättegången i brottmål samt frågor kring arvode och ersättning. Man diskuterar även klädsel, uppförande och praktiska frågor. Någon erfaren nämndeman deltar ofta som föreläsare. Nästan alla nämndemän brukar delta vid informationsmötena och de får sina kostnader med anledning av introduktionsutbildningen ersatta. Från och med nästkommande mandatperiod kommer det att finnas möjlighet för nämndemännen att delta i utbildningen via videolänk från den lokala tingsrätten. Information och utbildning till nämndemän Även och tingsrätterna anordnar utbildningsdagar för nämndemän. Till exempel arrangerar en utbildningsdag för sina nyvalda nämndemän vid mandat- periodens början där frågor i anslutning till uppdraget diskuteras. Utbildningen innehåller inslag om allmän processrätt, allmän dom- stolskunskap, uppföranderegler och ersättningsfrågor. Nämnde- männen informeras även om vikten av att komma till förhand- lingarna och det omfattande merarbete som utevaro och återbud vållar domstolen. Trots att det inte finns någon närvaroplikt, är utbildningsträffen välbesökt – nästan alla nämndemän brukar delta. De som inte har möjlighet att infinna sig får utbildningsmaterialet hemskickat. 9.3.2Information om uppdraget och utbildning av nämndemän i När val är genomfört och listor på nyvalda lekmannadomare är färdigställda, skickar landsrettens (överrättens) president ett brev till samtliga uttagna lekmannadomare. Till brevet bifogas Domstols- styrelsens vägledning till lekmannadomare, som innehåller praktiska upplysningar om tjänstgöringen som lekmannadomare. Vägled- ningen finns även tillgänglig på Domstolsstyrelsens externa hem- sida (). Samtliga nyutsedda lekmannadomare erbjuds härefter en intro- duktionsutbildning vid domstolen där de kommer att tjänstgöra. Vid utbildningen behandlas frågor om rollen som lekmannadomare, rättigheter och skyldigheter som lekmannadomare samt vissa processuella frågor. 9.3.3Information om uppdraget och utbildning av nämndemän i Som har framgått finns cirka 60 000 lekmannadomare i och målsättningen är att var och en av dem ska tjänstgöra . Det finns inget formellt krav att informera samhällsmedborgarna om uppdraget som lekmannadomare. Det förekommer att kommunerna går ut med information före valet, genom att exempelvis sprida den information om uppdraget som finns tillgänglig på Domstolsadministrasjonens hemsida, eller genom Information och utbildning till nämndemän att göra inlägg i olika sociala medier. I vissa kommuner, bl.a. i , har det anordnats reklamkampanjer i syfte att rekrytera personer till lekmannadomaruppdragen. Det finns inte någon centralt anordnad eller standardiserad introduktionsutbildning eller fortbildning för lekmannadomare i . Informationsträffar för nyvalda nämndemän anordnas emellertid på de flesta domstolarna. På den norska Domstoladmi- nistrasjonens hemsida finns praktisk information som riktar sig till lekmannadomare. Där finns bl.a. en informationsfilm, några fråge- lekar och en broschyr med vägledning för lekmannadomare För att kunna rekrytera lämpliga och engagerade nämndemän är det viktigt att tillhandahålla information om uppdragets betydelse, vilka villkor som gäller för uppdraget och vad det konkret innebär. Informationen måste finnas tidigt i rekryteringsprocessen och i första hand rikta sig till presumtiva nämndemän men också till dem som vill nominera andra eller uppmana andra att anmäla intresse. Information om vad nämndemannauppdraget innebär och vilka rättigheter respektive åtaganden en nämndeman har är viktiga in- slag i rekryteringsprocessen. Ju fler potentiella kandidater som nås av informationen desto större är möjligheten att få ett brett spektra av kandidater vad gäller ålder, kön och bakgrund. Mer och konkret information bidrar också till färre avhopp som beror på att upp- draget och förutsättningarna för det inte motsvarade förvänt- ningarna. har på uppdrag av regeringen tidigare i olika omgångar genomfört särskilda insatser i form av framförallt infor- mationskampanjer (se DV rapporterna Nämndemannakårens sammansättning, 2007:2 och Genomförda särskilda informations- insatser i syfte att få till stånd en bredare rekrytering av nämnde- män, Ju2010/4036/DOM). Ingen av dessa insatser har emellertid lett till någon nämnvärd föryngring av nämndemannakåren. Det är tveklöst så att det krävs mer än bara information för att åstadkomma allsidighet och representativitet inom kåren. Det är emellertid vår uppfattning att informationsinsatser, i kombination Information och utbildning till nämndemän med de förändringar av bl.a. rekryteringsförfarandet som utred- ningen föreslår, är en viktig del i strävandena att åstadkomma en bredare rekrytering. Vad gäller utbildning av nämndemän är en viktig utgångspunkt att nämndemän bör vara välorienterade i frågor som rör den dömande verksamheten och att de har god kunskap om och för- ståelse för vad rollen som nämndeman innebär. Välinformerade nämndemän bidrar till att allmänhetens förtroende för domstolarna stärks. Även från rättssäkerhetssynpunkt är det nödvändigt att nämndemän erhåller utbildning i exempelvis jävsfrågor innan de påbörjar sin tjänstgöring. En annan väsentlig aspekt är att nämnde- män är lekmän och ska vara det för att behålla rollen som folkets förlängda arm in i domstolarna. Det är inte förenligt med lek- mannarollen att nämndemän ska genomgå en mer omfattande ut- bildning för att kunna tjänstgöra. De närmare villkoren för och innehållet i informations- och utbildningsinsatserna ska således bestämmas med beaktande av att nämndemän är lekmän och det behov de och domstolarna har av att de är välinformerade om sin egen och domstolarnas uppgift. 9.4.2Informationsinsatser inför val av nämndemän Bedömning: Domstolar ska informera om nämnde- mannauppdraget inför rekrytering av nya nämndemän. Det finns flera skäl för att öka kunskapsnivån om nämndemanna- uppdraget hos allmänheten. Det har länge varit lagstiftarens upp- fattning att informationskampanjer före ett nämndemannaval är ett viktigt medel för att nå ut till grupper i samhället som är under- representerade inom nämndemannakåren (se bl.a. prop. 2005/06:180, s. 23). Utredningen delar denna uppfattning. Det är angeläget att marknadsföra uppdraget i syfte att bredda rekryteringsunderlaget. Marknadsföringen ska syfta till att väcka intresse för uppdraget hos potentiella kandidater. Ett brett spektrum av kandidater är en förutsättning för att en allsidig rekrytering ska kunna ske. Mark- nadsföringen bör även nå ut till sådana personer och organ i sam- hället som kan tänkas nominera andra personer till uppdraget eller sprida informationen vidare till potentiella kandidater. Informa- tionen blir på så sätt ett effektivt medel i strävandena att nå nya Information och utbildning till nämndemän grupper av intressenter. Information och upplysning är en viktig förutsättning för att rekrytering av yngre personer och individer som inte har någon partipolitisk anknytning ska kunna ske. Förutom att nå ut till nya grupper är ett viktigt syfte med informationen att i förväg tydliggöra domstolarnas krav på nämnde- män och villkoren för uppdraget. Vid intervjuer med nämndemän som hade lämnat sina uppdrag har det, som tidigare nämnts, framkommit att nämndemannakandidater i de allra flesta fall inte fått någon information om innebörden av och de närmare villkoren för nämndemannauppdraget innan de blivit nominerade. Detta är enligt vår mening en brist som bör åtgärdas. Det är viktigt att de som nomineras eller ansöker till nämndemannauppdrag känner till både de krav som ställs på dem för att de ska kunna väljas men också vilka villkor och förutsättningar som gäller beträffande tjänstgöringen. Information om kravprofil och villkor före nomi- nering och val blir därmed även ett inslag i urvalsprocessen. Den som är intresserad kan med relevant information själv göra en bedömning av de egna förutsättningarna för att bli vald och för att sedan kunna tjänstgöra. Det är således av flera anledningar angeläget att marknadsföra nämndemannauppdraget och tydliggöra uppdragets betydelse och vikt i samhället. Förutom att det ska vara tydligt vad lämplighets- kravet innebär bör tjänstgöringsvillkoren belysas på ett relevant sätt. Vi tänker då främst på under vilka villkor domstolarna arbetar och den flexibilitet som krävs i tjänstgöringen. Vi anser att dom- stolarna, som har den bästa kunskapen om dessa ämnesområden, bör ta ett särskilt ansvar för informationens innehåll och spridning. En annan målgrupp för information om uppdraget är valförsam- lingarna. För att de förändringar som vi föreslår ska få genomslag i praktiken måste kommuner och landsting få tydlig och relevant information om innebörden av kravet på en allsidig samman- sättning och lämplighet men också om vad det innebär att vara nämndeman. Även i denna del är det vår bedömning att dom- stolarna bör ta ett särskilt ansvar. Vår uppfattning är att sådan information bör lämnas av företrädare för de olika domstolarna före ett val. bör ha en övergripande roll i informations- arbetet och stödja domstolarna genom att ta fram ett presentations- material som kan användas vid möten med företrädare för kom- muner och landsting. Det är också en uppgift för att i dialog med domstolarna ta fram en plan för en marknads- Information och utbildning till nämndemän föringsinsats beträffande nämndemannauppdraget riktad till all- mänheten, och genomföra denna. För de enskilda domstolarna är det möjligt att bidra till informa- tionsspridningen genom att anordna informationsträffar och där ge intressenter information om domstolens verksamhet och om nämndemannauppdraget. I mån av intresse från de lokala nämnde- mannaföreningarna bör även dessa kunna engageras i informations- insatserna. Det är dock viktigt att inte bara föreningsmedlemmar utan även andra intressenter bjuds in till informationsmötena. Som framgår av våra resonemang anser vi att Dom- stolar ska ta ett större ansvar för att målet med en allsidigt sammansatt nämndemannakår med lämpliga personer ska uppnås. Mot det kan invändas att nämndemännen är allmänhetens represen- tanter och att domstolarna inte ska vara engagerade i rekryteringen. Vi anser dock att det ligger i domstolarnas intresse att det utses lämpliga nämndemän. Domstolarna, som har den bästa kunskapen om både lämplighetskraven och om hur domstolarna arbetar, bör bidra med den informationen. Slutligen ska sägas att vår bedömning är att en större informa- tionsinsats är nödvändig för att det reformerade rekryterings- förfarande vi föreslår ska kunna genomföras på ett bra sätt 2015. Informationsinsatserna kan sannolikt vara mindre vid därefter följande val. Vi återkommer till informationsfrågorna i genom- förandeavsnittet. 9.4.3Utbildning och information efter valet Förslag: Genomgången introduktionsutbildning ska vara en för- utsättning för att en ny nämndeman ska kunna påbörja sin tjänstgöring. Domstolarna ska anordna repetitionsutbildning till omvalda nämndemän. Genomgången repetitionsutbildning ska vara en förutsättning för att en omvald nämndeman, som har genomgått introduktionsutbildningen, ska kunna fortsätta sin tjänstgöring efter det att har förflutit från tillträdet. Information och utbildning till nämndemän Som vi har framhållit deltar nämndemän i dömandet i egenskap av lekmän. En mera omfattande utbildning av nämnde- män är inte förenlig med lekmannarollen. En nämndeman måste emellertid, för att kunna fylla sin funktion i rättsskipningen, få en grundläggande utbildning och orientering i frågor som har bety- delse för tjänstgöringen. Den utbildning som erbjuds nämnde- männen vid ingången av en mandatperiod bör således innehålla information om innebörden av nämndemannauppdraget, domstols- väsendets organisation, viktigare processuella regler samt sekretess- och jävsbestämmelser. Vidare bör ingå grundläggande utbildning i de måltyper som nämndemännen i respektive domstolsslag ska medverka i dömandet av. Det är vår uppfattning att innehållet i det stödmaterial vid introduktionsutbildning som arbetat fram är väl ägnat att ge nämndemännen den grundläggande utbildning som de behöver för sitt uppdrag. Det har vid enkätundersökningen fram- kommit att domstolarna använder materialet i stor utsträckning och att det fortgår en ständig dialog mellan domstolarna och Dom- stolsverket som syftar till att förbättra innehållet i materialet. Utredningen finner därför inte anledning att lägga fram några för- slag till förändringar vad gäller omfattningen av och innehållet i introduktionsutbildningen. Vi vill likväl framhålla några väsentliga aspekter som har betydelse för utbildningen. stödmaterial är utformat som en summarisk uppräkning av fakta kring ett antal ämnesområden. De är i huvud- sak avsedda att tjäna som hållpunkter för föreläsaren och som minnesanteckningar för deltagaren. Vilken uppmärksamhet som ägnas de olika punkterna beror på föreläsaren. Kvaliteten på intro- duktionen är beroende av föreläsarens pedagogiska förmåga och lyhördhet för deltagarnas frågor och funderingar. En väl gjord genomgång av materialet tar i vart fall en halv dag i anspråk. Det är inte ovanligt att olika föredragshållare svarar för olika delar av introduktionen. På vissa domstolar engageras även andra aktörer som advokater och åklagare. De kan då bidra till att nämndemännen erhåller nödvändig information om de olika aktörernas roller i processen. Kunskap i jävsfrågor har varit en omdebatterad aspekt av lekmannamedverkan i . Frågan har tagits upp sedan det i flera mycket omfattande mål visat sig att nämndemän Information och utbildning till nämndemän som deltagit i tingsrätten haft anknytning till den lokala polis- verksamheten. I två av fallen har det bedömts som jäv och rätte- gångarna har med stora ekonomiska och mänskliga konsekvenser fått göras om, bl.a. i det s.k. Södertäljemålet (beslut i mål B 7342-12). De uppmärksammade målen visar att jävsfrågorna måste belysas bättre i utbildningen och att de ständigt måste aktualiseras under nämndemännens tjänstgöring. Att nämndemännen har god kännedom om frågor som rör jävs- problematiken är en förutsättning för att lekmannamedverkan i våra domstolar inte ska äventyra allmänhetens förtroende för dom- stolarna och rättssäkerheten. Utöver utbildning om vilka omständigheter som kan utgöra jäv bör nämndemännen även informeras om vikten av att så snart detta kan ske upplysa juristdomaren om omständigheter som kan grunda jäv. Detta förutsätter naturligtvis att det råder ett öppet och tillå- tande klimat på domstolarna, som bjuder in till dialog om bl.a. jäv och om andra omständigheter som har betydelse för tjänstgöringen. Det är en förutsättning för att nämndemännen ska kunna fylla sin funktion i den dömande verksamheten på ett tillfredställande sätt. En annan fråga som tilldrar sig medial uppmärksamhet och väcker diskussioner om nämndemannasystemets ändamåls- enlighet är sekretessbestämmelserna kring innehållet i ett ännu inte meddelat avgörande och omständigheter som har förekommit vid överläggning eller förhandling inom stängda dörrar. Sekretess- bestämmelserna hänger samman bl.a. med intresset av att alla frågor blir tillbörligt och allsidigt belysta när rätten tar saken under över- vägande och har således viktiga rättssäkerhetsaspekter. Åsidosätt- ande av sekretessen är av denna anledning en synnerligen förtro- endeskadlig handling. Det är därför angeläget att nämndemännen får information om dessa bestämmelser och även erhåller viss väg- ledning i fråga om förhållningssätt gentemot media. har, framförallt inom domstolarna, förts dis- kussioner om domaretik och insatser har gjorts för att inom domar- kåren komma fram till gemensam syn på etiska regler.1 Även nämndemän ställs naturligtvis inför etiska problem i sin tjänst- 1 fick f.d. hovrättspresidenten i uppdrag av att självständigt leda och genomföra ett regeringsuppdrag om domaretik. har i uppdraget ett nära samarbete med en av sammansatt arbetsgrupp och det gemensamma arbetet har resulterat i tre dokument med titlarna God domarsed – grundsatser och frågor, God domarsed – om etik och ansvarstagande och God domarsed – om tjänsteansvar och tillsyn). Ämnet har också diskuterats av domare i olika sammanhang, exempelvis vid . Information och utbildning till nämndemän Frågor om domares oavhängighet, opartiskhet och om lika- behandling, om uppträdande och bemötande har en etisk dimension som nämndemännen bör göras medvetna om. Frågor om vad som är ett etiskt hållbart förhållningssätt inom ramen för uppdraget som nämndeman och utanför detta bör alltså diskuteras under introduktionen. Som har framgått i det föregående finns centrala ämnesområden som har anknytning till dömandet och arbetet på en domstol som samtliga nämndemän bör behärska. Av svaren på den enkätunder- sökning som ställts till domstolarna framgår emellertid att långt ifrån alla nämndemän deltar i de erbjudna introduktionsutbild- ningarna. Någon enstaka domstol erbjuder inte heller introduktion. Det finns således många nämndemän som tjänstgör utan att först ha deltagit i någon introduktion. Vid sidan av rättssäkerhets- och förtroendeaspekten kan även andra invändningar riktas mot en sådan ordning. Det kan ifrågasättas om nämndemän som inte deltar i erbjuden introduktion verkligen har det engagemang i och intresse för uppdraget som förutsätts. En omsorgsfullt genomförd lämplighetskontroll före valet i kombination med introduktionsutbildning till de nyvalda nämnde- männen som omfattar de för tjänstgöringen mest centrala ämnes- områdena innebär en kvalitetssäkring. För att introduktions- utbildningen ska få önskad effekt är det angeläget att samtliga nämndemän deltar i den. Ingen nämndeman bör således tjänstgöra utan att ha genomgått introduktionsutbildning. Fullgjord intro- duktion ska vara en förutsättning för att en nämndeman ska få påbörja tjänstgöringen. Det ska inte bara gälla de nämndemän som tillträder vid mandatperiodens början, utan även de som tillträder . Behovet av introduktion är ju inte bero- ende av när tillträde sker. Mindre domstolar bör kunna samverka med varandra vid anordnade av introduktionsutbildning . Domstolarna ska således enbart kalla sådana nyvalda nämndemän till tjänstgöring som har genomgått introduktions- utbildning. När det gäller deltagandefrekvens, särskilt den vid introduktion, kan en viss förklaring till det relativt låga deltagandet vara att många nämndemän tjänstgör flera mandatperioder och att de genomgått Information och utbildning till nämndemän introduktion tidigare och därför inte känner sig berörda. Kunskap är emellertid en färskvara. En kontinuerlig uppdatering av de kun- skaper som en gång förvärvats i introduktionsutbildningen krävs för att upprätthålla en godtagbar kunskapsnivå om bl.a. jäv och andra frågor som inte annars aktualiseras så ofta.