sou · H1B378 · 2013-11-26 00:00:00 — Detta skulle kunna tyda på att det inte är sjukdomen i sig som orsakar skuldproblemen, utan att skuldproblematiken ökar risken för sjukdom. Andelen med arbetsmarknadsstöd och sjukpenning ökar också med åldern på skulderna. Däremot är andelen arbetslösa högre bland dem som fått sin första skuld hos , jämfört med befolkningen (jämfört med sex pro- cent). Det indikerar att arbetslöshet kan vara en bidragande orsak till att skulderna hamnar hos . Sedan ökar andelen arbetslösa med antalet skuldår hos . Bland dem som fick sin första skuld hos är arbetslösa. Källa: SCB, KFM Överrepresentation av personer med tidigare betalningsförsummelser Beskrivningen ovan redogjorde för vilka grupper utredningen har funnit vara överrepresenterade hos . En viktig information som saknas är hur utvecklingen ser ut över tiden. UC har gjort en sammanställning över vilket samband som finns mellan tidigare och nya betalningsanmärkningar. ningar får av alla med en betalningsanmärkning en ny betalningsanmärkning . För personer som saknar betalningsanmärkningar , är det färre än en procent som får en betalningsanmärkning . Avsnitt 3: Vilka studielån och kreditengagemang registrerade hos UC har skuldsatta hos ? I detta avsnitt jämförs överskuldsatta (skuldsatta hos ) och övriga befolkningen utifrån vilka lån de har. I UC-lånen ingår dock inte snabblån, fordringar som ägs av inkassobolag och fakturafordringar (se bilaga 3 Bakgrund till utred- ningens statistik för mer information). Överskuldsatta har mindre lån än resten av befolkningen Personer med skulder hos har i mindre utsträckning studielån eller lån registrerade hos UC jämfört med befolkningen som helhet. Av dem som har lån är personer med skulder hos Kronofogden extra underrepresenterade av dem som har mellanstora eller stora lån hos UC och CSN. Detta illustreras exempelvis i tabell 2.11 nedan. Källa: UC, SCB, KFM. 69 UC (2008). Det är liknande samband när man tittar på vilka som har löne- utmätning eller genomgår skuldsanering. Även där råder det en underrepresentation av hushåll med mellanstora eller stora kredit- engagemang. Inget UC- eller CSN-lån Nivå 1 - P25 (1 - ) Nivå 2 P25 - P75 (80 001 - 708 Nivå 3 P75 - (eller Källa: SCB, KFM, UC Om man ser specifikt på bostadslån, blir bilden än tydligare. Skuld- satta hos Kronofogden är underrepresenterade i alla tre nivåer av bostadslån och överrepresenterade hos gruppen utan bostadslån; av befolkningen saknar bolån, men av dem som har en enskild eller allmän skuld hos KFM är det som saknar bolån. Det är först för övriga lån som bilden förändras något. Personer med löneutmätning är marginellt överrepresenterade i gruppen med stora övriga lån. Sammantaget har av befolkningen eller äldre ett övrigt lån överstigande . För per- soner med löneutmätning är andelen . Men personer med löneutmätning är också fortfarande överrepresenterade i gruppen utan övriga lån hos UC. Nivå 1 - P25 (1 - ) Nivå 2 P25-P75 (3 787 - ) Nivå 3 P75- (eller mer) Källa: SCB, KFM, UC Längre tid med skuld hos minskar sannolikheten för att en person har lån hos UC eller CSN Desto längre en person har varit registrerad med en skuld hos , desto större är sannolikheten att per- sonen inte har något kreditengagemang registrerat hos UC eller ett lån hos . I diagram X nedan framgår också att sannolikheten att en individ ska ha ett stort kredit- engagemang hos UC och minskar ju längre personen har varit registrerad med skulder hos . Inget UC- eller CSN-lån Nivå 3 P75 - (eller mer) Källa: SCB, KFM, UC Det går att dra några breda slutsatser av den statistik som har redo- visats i kapitlen ovan 1.Behovet av data är stort. En så viktig fråga som hushållens skuld- sättning och överskuldsättning kräver att det finns tillgång på relevant och tillförlitlig statistik för allmänhet, myndigheter och beslutsfattare. Utredningen har kunnat bidra med en del nya uppgifter om fördelningen av hushållens kreditengagemang och vilka grupper som har skulder hos Kronofogdemyndig- heten. Men det kvarstår ett stort behov av ytterligare data och inte minst att få data över längre tidsperioder så att det går att göra longitudinella studier. 2.De hushåll som har de stora lånen är generellt de som kan för- väntas klara av ekonomiska chocker. Det rör sig bland annat om höginkomsttagare och högutbildade. 3.De som är överskuldsatta, definierat som personer med skuld hos , är i regel, personer med lägre inkomster, ensamstående, arbetslösa, sjuka, 25–54-åringar, personer utan eftergymnasial utbildning och boende i hyresrätt. En stor grupp har haft skulder registrerade hos . Över 95 000 (1,3 pro- cent av den vuxna befolkningen) har varit skuldsatt och nästan 250 000 (3,av den vuxna befolkningen) har varit skuldsatt . Även om det är relativt få som är allvarligt skuldsatta finns ett antal risker som kan leda till fler överskuldsatta . Ovan har vi diskuterat risken på bostadsmarknaden och risken att det skulle vara fel hushåll som är högbelånade. Nedan presenteras och diskuteras ytterligare några risker som vi menar bör uppmärk- sammas. 2.7.1Mindre skydd mot sjukdom och arbetslöshet Överskuldsatta är oftare arbetslösa eller sjuka än befolkningen i övrigt. De senaste cirka 20 årens urholkning av arbetslöshets- och sjukförsäkringen utgör därmed en risk för att fler blir överskuld- satta . I en jämförelse mellan OECD-länderna70 konstateras att den svenska ersättningsnivån i sjukförsäkringen låg på av inkomsten efter skatt, vilket var bland de högsta ersättningarna inom . Efter 1990-talskrisen skedde en nedtrappning i flera steg och ersättningen är , vilket gör att svensk sjukförsäkring placerar sig ungefär i mitten av OECD- länderna. Skillnader kan uppkomma mellan de formellt lagstiftade nivåerna och faktiskt utfall också av andra skäl. 70 SOU 2010:04. tillämpat relativt höga inkomsttak för de offentligt beslutade för- säkringarna. Sjukförsäkringens inkomsttak motsvarade på 1970- talet av en industriarbetarlön efter skatt, vilket innebar att också flertalet tjänstemän var täckta av sjukför- säkringens formella ersättningsnivå. Genom att taken enbart har räknats upp med prisstegringar och reallönerna ökat relativt kraftigt har emellertid allt fler en allt mindre del av sin inkomst täckt av inkomsttryggheten i den offentliga sjukförsäkringen. Högsta ersätt- ningen motsvarade 2010 av en genomsnittlig industriarbetarlön efter skatt och en växande grupp får därför mindre än så från försäkringen vid sjukdom. Ungefär en tredjedel av alla inkomsttagare och cirka två tredjedelar av alla heltids- arbetande beräknades 2009 ha inkomster över ersättningstaket.71 För arbetslöshetsförsäkringen har utvecklingen varit än mera dramatisk. Från en ersättning som var bland högsta är den nu nere på av en industri- arbetarlön efter skatt, vilket är under genomsnittet inom . Att den maximala dagersättningen ligger kvar på nominellt oför- ändrade per dag och att jobbskatte- avdraget inte får göras mot inkomster från arbetslöshetsför- säkringen är de viktigaste förklaringarna till att ersättningen efter skatt för en industriarbetare rasat med på fem år.72 av svenskar som heltidsarbetar tjänar över taket i arbetslöshetskassan och har därför inte ett bra skydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet.73 Till detta kommer att många har gått ur eller inte gått in i arbetslöshetskassan, vilket framför allt har tillskrivits kraftigt höjda individuella avgifter. Avgifterna har höjts dels för att spegla risken för arbetslöshet inom respektive område, dels för att finansiera en större del av kost- naden. Skillnaden mellan lägsta och högsta avgift har ökat . Regeringen har dock i budget- propositionen föreslagit att differentieringen ska tas bort. Dessutom har den tidigare skattereduktionen för arbetslöshets- försäkringsavgiften avskaffats. 71Hedborg (2012). 73TCO, pressmeddelande . lämnade nära en halv miljon medlemmar arbets- löshetskassorna. Äldre, 60–och yngre, 16–, medlemmar var överrepresenterade bland dem som lämnade. Också inflödet minskade, främst bland unga, som stod för av det minskade inflödet . står av arbetskraften utanför arbetslöshetskassorna. Över hälften, 53 pro- cent, av dem som lämnade arbetslöshetsförsäkringen 2007 hade en månadsinkomst jämfört med att av dem som lämnade hade en inkomst över 30 000 . utgjorde den lågavlönade gruppen av med- lemsantalet, men efter avgiftshöjningarna utgör de lågavlönade bara en tredjedel av medlemmarna.74 Eftersom arbetslöshetsrisken är störst för unga och lågavlönade har risken att stå utan försörjning vid arbetslöshet ökat kraftigt, som arbetslösheten har ökat. Förutom att ersättningsnivåerna vid arbetslöshet och för- säkringens täckningsgrad är låg saknas vid arbetslöshet i allmänhet de avtalstillägg som är vanliga vid sjukdom. En del fackförbund har tecknat medlemsförsäkringar, men det gäller i allmänhet dem som inom sina avtalsområden löper liten risk att bli arbetslösa. Den som har lånekostnader av någon omfattning i sin budget och blir arbets- lös löper således en avsevärd risk att få betalningsproblem. Osäkra anställningar i kombination med ett sämre försäkrings- skydd kan öka risken för att drabbas av överskuldsättning, efter- som de som har korta, osäkra anställningar med största sannolikhet har mer varierande inkomster än andra. Antalet fast anställda minskade kraftigt under krisen och har inte återhämtat sig till den tidigare nivån. har antalet tidsbegränsade anställningar ökat från 2004.75 Ökningen har fortsätt med en kraftig uppgång och antalet tidsbegränsade anställ- ningar är över 600 000. Totalt har antalet tidsbegränsade anställningar ökat med 200 000 . Tids- begränsade anställningar är betydligt vanligare bland kvinnor än bland män. 74Kjellberg (2010b). 75Konjunkturinstitutet: Svensk arbetsmarknad. En möjlig förklaring till att de tidsbegränsade anställningarna har ökat, är det faktum att efterfrågan på arbetskraft varit relativt ogynnsam under större delen av . Att det på grund av arbetsrättsliga regler är svårt att avskeda personal kan ha lett till att företagen blivit försiktigare med att erbjuda tillsvidaretjänster. Eftersom arbetslösheten varit stor under i princip hela perioden har det med stor sannolikhet varit lätt att hitta folk även till kortare anställningar. I och med att statsbidraget till permitteringslöne- ersättning (lön då den anställde inte arbetar, men är anställd av sin arbetsgivare) togs bort , har det blivit dyrare att göra sig av med personal på grund av arbets- brist. Detta kan ytterligare ha bidragit till att arbetsgivare väljer anställningsformer som är mer flexibla. ändrades också regelverket vilket gjorde det lättare att behålla individer i olika tidsbegränsade anställningar. I lagändringen tillkom en ny tidsbegränsad anställningsform, allmän visstidsanställ- ning, vilket gör det möjligt för en arbetsgivare att anställa någon utan att motivera varför. Den nya anställ- ningsformen gör det möjligt att behålla en person i sammanlagt utan en tillsvidareanställning (på vikariat, på all- män visstidsanställning).76 För arbetsgivare kan tidsbegränsade anställningar vara ett effektivt sätt att anpassa produktionen efter efterfrågan. För arbetstagaren innebär anställningsformen ofta en större osäkerhet än en tills- vidareanställning. Lönen är ofta lägre och forskning har visat att det ofta ökar risken för att en individ ska fastna i återkommande tidsbegränsade anställningar.77 En tidsbegränsad anställning innebär en större osäkerhet för individen. Det gör det svårare att planera sin ekonomi och sin framtid. Antalet nystartade företag har nästan fördubblats . Majoriteten av de nystartade företagen verkar inom tjänstesektorn och startades som enskilda firmor. Arbetsförmedlingen ger stöd till start av näringsverksamhet till personer som varit arbetslösa . Enligt arbets- förmedlingen ges stödet enbart till den som bedöms ha goda förut- 76Lag (1982:80) om anställningsskydd. 77Håkansson (2001). sättningar att driva företag och om verksamheten bedöms bidra med tillfredställande lönsamhet. Stödet som ges i form av ett aktivitetsstöd motsvarar arbetslöshetsersättningen och betalas ut av . Arbetsförmedlingen erbjuder också utbild- ningar och material om eget företagande.78 har antalet personer som fått stöd för start av näringsverksamhet nästan fördubblats. gjorde 2008 en utredning av stödets effekter och kom fram till att det samlade resultatet var positivt.79 finns vissa problem. Ofta kräver en nystartad verksamhet stora investeringar. I enskilda firmor är individen personligt ansvarig för firmans skulder och tillgångar, och den privata ekonomin är sammankopplad med firmans ekonomi. Om firman går i konkurs blir privatpersonen ofta svårt skuldsatt. För att kunna driva en egen firma krävs att näringsidkaren har stor förståelse och kunskap om de administrativa processerna kring verksamheten. Bland annat ska personen själv betala in preliminär- skatt och moms . Preliminärskatten baseras på individens egen uppfattning av verksamhetens framtida inkomster. Den administrativa processen och svårigheterna i att uppskatta verksam- hetens inkomst kan leda till att näringsidkare får skatteskulder. På kort sikt bidrar bristen på hyresrätter i attraktiva regioner till att hålla uppe priset på bostadsrätter och villor och därmed till att minska risken för överskuldsättning. kan dock bristen på hyresrätter utgöra ett problem. bor ungefär en tredjedel av landets befolkning i hyresrätt. Majoriteten är unga eller äldre.80 Av dem med lägre inkomster bor också en större andel i hyresrätt, jämfört med övriga inkomst- grupper.81 har antalet hyresrätter i minskat, som antalet bostadsrätter har ökat.82 79Riksrevisionen (2008). 80I åldersgruppen 20–bor i hyresrätt. I åldersgruppen bor i hyresrätt. I har förändringen varit särskilt markant. Mellan minskade antalet hyresrätter i allmän- nyttan och antalet hyresrätter hos privata värdar , medan antalet bostadsrätter ökade med 150 pro- cent. En betydande förklaring är att antalet omvandlingar av hyres- rätter till bostadsrätter har ökat i hela landet, men särskilt i . omvandlades nästan 116 000 lägenheter i . Om omvandlingen fortsätter i samma takt som kommer hyresrätten att för- svinna inom 20 år.83 ökar inflyttningen till . har folkmängden ökat från ungefär 650 000 personer till 880 000. Minskningen av hyresrätter och den ökade folkmängden innebär att allt fler personer konkurrerar om allt färre hyresrätter. Situationen är särskilt kritisk bland studenter. finns det runt 80 000 studenter i , men enbart 12 500 student- lägenheter, varav 7 600 i . Den genomsnittliga kötiden för en studentlägenhet i är fem till . Bristen på hyresrätter syns också i medlemsstatistiken hos bostadsförmedling, som förmedlar allmännyttans och privata värdars hyresrätter i . har det till- kommit 370 000 medlemmar i bostadskön, och antalet nya med- lemmar har stigit . stod ungefär 393 000 personer i bostadskön, varav nästan en femtedel är aktivt sökande (nästan 75 000 personer). förmedlades totalt 9 974 lägenheter. Om hushåll inte har möjlighet att hyra kan de istället behöva ta lån för att köpa en bostad. Det finns forskare som menar att en situation där många tvingas in i bostadsägande och till stora lån, kan vara riskfylld för samhällsekonomin.84 Även om både tillgång- arna och skulderna ökar vid ett bostadsköp kan det bli problematiskt om inkomsterna förändras. En misslyckad bostads- affär kan numera innebära en förlust av flera årslöner.85 En studie från , där bostadsägandet ökat kraftigt, visar att många låginkomsttagarhushåll var oroliga över hur deras bostads- ägande skulle påverka privatekonomin och vad den ökade risken skulle innebära, särskilt eftersom många av dessa hushåll har osäkra och lågbetalda anställningar.86 Flera studier från bland annat , 85Almenberg (2011). 86McKee (2010): Promoting homeownership at the : the experience of low-cost homeownership purchasers in regeneration areas. , och understryker vikten av en välfungerande hyresmarknad. Särskilt i och betonas att hyresmarknaden kan fungera stabiliserande då den kan minska risken för att individer med osäker ekonomi tar stora bostadslån.87 2.7.5Den fortsatta utvecklingen på kreditmarknaden Kreditsamhället är under utveckling. Redogörelsen i kapitel 1 Konsumtion och krediter. En introduktion vittnar om vilka stora förändringar som har skett på kreditmarknaden de senaste decen- nierna. Hur utvecklingen kommer att se ut de kommande decennierna är det svårt att sia om. Men det finns ett antal förändringar i omvärlden som kan ha påverkan på kreditmarknaden. Teknologisk utveckling: Den teknologiska utveckling som har inträffat har redan påverkat kredit- marknaden, bland annat genom möjligheten att låna pengar via internet eller mobiltelefon. En fortsatt snabb teknologisk utveckling kan innebära det blir än lättare att låna pengar när och hur man vill jämfört med . Finansiella innovationer: Innovationsförmågan har varit hög på de finansiella marknaderna . Det kan inte uteslutas att det lanseras ytterligare nya kreditprodukter till hus- hållen de kommande decennierna. Oro för skuldsättning: har det uttrycks en stor oro för hushållens allmänna skuldsättning. Oron har bland annat inneburit att har hållit en högre räntenivå än vad man annars skulle ha gjort och att har beslutat om ett allmänt råd om bolånetak för nya lån omfattande 85 pro- cent av bostadens marknadsvärde. Vidare har andra förslag, som amorteringskrav, diskuterats. Den fortsatta oron för hushållens skuldsättning kan leda till ytterligare regleringar av lånemark- naden. 87 SOU 2012:88. Dessa, och andra förändringar, kan innebära såväl fördelar som nackdelar för hushållen. Krediter kan öka möjligheterna för hus- hållen att planera sin ekonomi, men riskerar också att bidra till överskuldsättning. kan nya regleringar stävja överskuld- sättning men också riskera att vara felaktigt utformad och exempel- vis försvåra för konsumenterna att planera sin ekonomi. I detta kapitel görs en översiktlig beskrivning av centrala lagar, regler, produkter och aktörer som tillsammans bildar kreditmark- nadens infrastruktur ur ett skuld- och överskuldsättnings- perspektiv. 3.1Privat- och offentligrättsliga skulder Skulder till privatpersoner eller näringsidkare står för en stor del av den totala skuldsumman hos . De privat- rättsliga skulderna kan vara allt från obetalda hyror till obetalt under- hållsbidrag. När skulderna lämnats över till går det dock inte att urskilja varifrån skulden härrör, vilket gör det svårt att dra några slutsatser om de vanligaste kreditfällorna. Utbudet på kreditmarknaden har förändrats och det är ofta svårt att överblicka utbudet av olika produkter. Krediter kan i huvudsak delas in i två grupper: lån med säkerhet och lån utan säkerhet. Lån med säkerhet innebär en lägre risk för långivaren och är därför billigare. Lån utan säkerhet, som av kreditinstituten ofta kallas blancolån för att understryka att de används till privat konsumtion, innebär en större risk och har högre ränta. Både lån med säkerhet och blancolån omfattas av konsument- kreditlagen. ökade användningen av konsumtionskrediter och ett stort antal nya aktörer tillkom på kreditmarknaden, som de existerande bankerna vuxit och blivit allt mer centraliserade. I en del företag inom handeln kommer huvuddelen av vinsterna från kreditgivningen och inte från försälj- ningen av produkterna.1 har antalet finansie- ringsmöjligheter ökat. Sedan snabblåneföretagens inträde på den svenska marknaden kan i princip vem som helst få ett lån . har också delbetalningar och fak- turakrediter ökat.2 Bostadslån, seniorlån och lån för att finansiera en bil eller båt är vanliga lån med säkerhet. Bostadslån är den vanligaste typen av lån med säkerhet och står för ungefär fyra femtedelar av den totala utlåningen till hushållen. Lånet tas med bostaden som säkerhet, vilket innebär att kredit- givaren har bostaden som en försäkran om att få tillbaka pengarna. För att hantera risken av en värdeminskning på bostaden lånar kreditinstituten inte ut hela köpesumman, utan köparen får själv gå in med en insats. Sedan införandet av bolånetaket 2010 finansierar kreditinstituten i regel högst av inköpspriset genom bostadslån. De resterande måste husköparen betala med egna medel eller genom att ta ett blancolån. Bostadslånen har generellt varit säkra, eftersom det inte skett några stora prisfall på den svenska bostadsmarknaden. På marknaden finns också så kallade seniorlån, som erbjuder amorteringsfria lån till pensionärer som äger en bostad som är lågt belånad. Seniorlånen är en relativt ny företeelse. god- kände utlåning till äldre personer, med villko- ret att de måste ha en säkerhet i form av en obelånad bostad. Lånet innebär en möjlighet att frigöra en del av bostadens obelånade värde. Räntebetalningarna kan läggas på den totala skuldsumman som sedan betalas tillbaka vid låneperiodens slut. Lånen har ofta en bestämd löptid som kan vara allt från till livet ut. löper de första 10-årslånen ut vilket innebär att man först kommer att kunna se vilka effekter lånen har på pensionärers eko- nomi. I de fall låntagaren inte kan betala tillbaka skuldsumman och det inte finns möjlighet att belåna bostaden ytterligare, finns det risk att huset måste säljas. 1Kronofodemyndigheten (2008a). 2Kronofogdemyndigheten (2008a). Lån utan säkerhet (blancolån) Ett blancolån är ett lån utan en materiell säkerhet. I stället måste långivaren förlita sig på låntagarens återbetalningsförmåga och betalningsvilja. Blancolån innebär en högre risk än lån där det finns en bakomliggande säkerhet och har därför högre ränta. De mest vanligt förekommande blancolånen är banklån och olika former av kredit- och betalkort. Konsumentkrediter, krediter vid köp av produkter i butik, är också allt vanligare. har två andra former blivit allt mer vanliga på marknaden: snabblån och fakturakrediter. De flesta kreditmarknadsinstitut i lämnar ut blancolån där summan i regel är . Amorte- ringskraven för blancolån är hårdare än för bostadslån. Återbetal- ningstiden är oftast upp till tio – och lånet betalas av inklusive ränta. Räntan är ofta rörlig och sätts individuellt. Hos de flesta kreditmarknadsinstitut ligger den mellan fem och . De flesta banker tar också ut en upplägg- ningsavgift på . Det finns ett flertal möjligheter för konsumenter att köpa varor och tjänster baserat på ett löfte om att betala . Ett vanligt sätt är att använda ett kreditkort. Kreditgivaren ger konsumenten (kortägaren) en kreditgräns, baserad på dennes betalningsutrymme. Konsumenten får sedan låna pengar upp till kreditgränsen. Krediten kan överföras till nästkommande månad, vilket innebär att den i princip aldrig behöver betalas till fullo. Många kreditgivare kräver dock att ett minimibelopp betalas . På det lånade beloppet tillkommer räntekostnader. Ett annat vanligt kort är betalkort. Det ger konsumenten möj- lighet att köpa varor och tjänster och samla det totala beloppet på en faktura som betalas i . Om det totala beloppet betalas tillkommer ingen ränta. är de flesta kort en blandning av betal- och kreditkort på så vis att de först har en räntefri period. Betalar man därefter allt mot faktura slipper man ränta, som med betalkorten. Väljer man att inte betala direkt blir kortet ett kreditkort, där krediten förs över till nästkommande månad med ett räntetillägg. Många detaljhandelsföretag erbjuder egna krediter vid köp av deras produkter. Till exempel erbjuder många elektronikföretag krediter i samarbete med kreditinstitut. Krediterna erbjuds direkt i butik och ansökningsprocessen går snabbt. I flera fall är den minsta avbetalningssumman låg i relation till totalsumman. Istället måste konsumenten betala av . I räkne- exemplet nedan beskrivs kostnaderna för delbetalning på av en vara värd . Vid ett delbetalningsköp kan det tillkomma en uppläggningsav- gift på . Dessutom är det inte ovanligt att det ska betalas en administrativ avgift på till exempel . Den totala kostnaden för varan vid ett delbetalningsköp blir då , i stället för vid direktköp.