sou · H1B341 · 2013-06-14 00:00:00 — 1993/94:SoU34 Vårdnadsbidrag (förnyad behandling). 1994/95:SoU8 Vårdnadsbidraget. 1997/98:SoU4 Vissa frågor om personlig assistans. 1997/98:UbU5 Förskoleklass, timplan, mobbning m.m. 1997/98:UbU16 Läroplan för förskolan. 1999/2000:SfU3 Socialförsäkringens personkrets. 2000/01:UbU5 Maxtaxa och allmän förskola m.m. 2005/06:SoU26 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2008/09:UbU11 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar. 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknads-etablering – egenansvar med professionellt stöd. 2009/10:SfU11 Socialförsäkringsbalk. 2009/10:SoU18 Värdigt liv i äldreomsorgen. 2009/10:UbU21 Ny skollag. 1975/76:219. 1979/80:385. 1983/84:387. 1985/86:27. 1990/91:97. 1991/92:85. 1993/94:117. 1993/94:343. 1994/95:105. 1997/98:107. 1997/98:270. 1999/2000:12. 2000/01:46. 2005/06:301. 2008/09:220. 2009/10:194. 2009/10:208. 2009/10:289. 2009/10:370. Arbetsförmedlingen (2012) Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet, rapport, dnr AF-2011/414101. (2012a) Analys och uppföljning av utvecklingen av föräldrapenninguttaget, rapport, dnr . (2012b) Sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, vägledning 2004:5, version 10. (2013) Föräldrapenning, vägledning 2002:1, version 7. (2012) Konjunkturläget , rapport. (2013) Avtalsrörelsen och lönebildningen 2012, rapport. (2013) Kommunmottagna enligt ersättnings- förordningen 2012, tabell. (1997) Sjukpenninggrundande inkomst, RFV anser 1997:6. (2009) inköp av IT-lösningar, . SCB (2012a) Löner och sysselsättning inom primärkommunal sektor, Statistiska meddelanden AM 52 . SCB (2012b) På tal om kvinnor och män 2012, rapport. SCB Barn- och familjestatistik, tabeller, tillgängliga på . SCB Befolkningsstatistik, tabeller, tillgängliga på SCB Företagens ekonomi, tabeller, tillgängliga på . SCB Kommunalskatterna, tabeller, tillgängliga på . Skolinspektionen (2011) Bedömningsunderlag förskola och annan pedagogisk verksamhet för barn i förskoleåldern. Skolinspektionen (2012) Erbjudande om förskola , informationsblad. (2001) Plats utan oskäligt dröjsmål, rapport, dnr 2001:1944. (2005) Plats utan oskäligt dröjsmål?, rapport 267. (2008) Tillgänglighet till förskoleverksamhet, rapport, dnr 75-2008:1890. (2009) Tillgänglighet till förskoleverksamhet 2008/2009, rapport, dnr 75-2008:1890. Beskrivande data, rapport 363. Bedömningar och slutsatser, rapport 364. (2013) Barn (1995) Uppföljning av barnomsorgslagstiftningen, meddelandeblad nr 22/95. (1996) Uppföljning av barnomsorgslagstiftningen , meddelandeblad nr 11/96. (2009) och ros. En utvärdering av bestämmelserna om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen, rapport. Statskontoret (2011) Kommunalt självstyre och proportionalitet, rapport 2011:17. Statskontoret (2012) Verkställighet och rättelse av kommunala beslut, rapport 2012:6. (2012) Introduktion till samhällsekonomisk analys, publikation 2012:220. (2012) Arbetsskadeförsäkringen i – en bakgrundsbeskrivning, publicerad på (hämtad ). , B. och Strömbäck, E. () Skadeståndslagen. En kommentar, fjärde upplagan, Zeteo. , J. och Radetzki, M. (2010) Skadeståndsrätt, åttonde upplagan, , . Kommun- och landstingsdatabasen, . (2006) Förskolan i politiken – om intentioner och beslut bakom den svenska förskolans framväxt, andra upplagan, publicerad på (hämtad ). , publicerad på (hämtad ). SKL (2010) Kommungruppsindelning 2011, rapport, publicerad på (hämtad ). SKL (2012a) Maktfördelning , tabell, publicerad på (hämtad ). SKL (2012b) Vad kostar verksamheten i Din kommun? Bokslut , rapport, publicerad på (hämtad ). (2006) , trettonde upplagan, , . , publicerad på (hämtad ). Teknikföretagen (2011) Teknikföretagens inhyrning av personal 2011, publicerad på (hämtad ). NJA 1994 s. 654. NJA 1998 s. 656. NJA 2003 s. 285. NJA 2007 s. 862. NJA 2008 s. 642. NJA 2012 s. 685. RÅ 1982 2:62. RÅ 84 Ab 140. RÅ 1990 not 253. RÅ 1996 ref. 89. RÅ 2008 ref. 4. RÅ 2009 ref. 76. HFD 2011 ref. 7. Kammarrätten i dom den nr 7552-1999 och 4110-2000. Kammarrätten i dom den 28 En särskild utredare ska se över om det finns behov av ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommuner för att fler barn ska erbjudas förskoleplats från det att vårdnadshavaren har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman. undersöka i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds inom lagstadgad tid och analysera orsakerna till detta, analysera behovet av att det införs ytterligare åtgärder eller incitament för att fler barn ska erbjudas förskoleplats inom lagstadgad tid, analysera om det är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament, och om utredaren finner att så bör ske, föreslå vilken eller vilka ytterligare åtgärder eller incitament som skulle kunna införas, och även överväga sådana åtgärder som innebär en skyldighet för kommuner att betala någon form av offentligrättsligt reglerad ersättning i form av ekonomisk kompensation till vårdnadshavare, föreslå hur de föreslagna åtgärderna eller incitamenten ska utformas för att fungera på ett rättssäkert och kostnadseffektivt sätt och i vilka fall de ska kunna komma i fråga, analysera vilka konsekvenser de föreslagna åtgärderna eller incitamenten kan medföra, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Kommunerna ska erbjuda plats i förskoleverksamhet Skyldigheten att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet infördes genom ändringar i den dåvarande socialtjänst- lagen (1980:620). Ändringarna innebar att kommunerna var skyldiga att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet för barn till dess de började i skolan i den omfattning det behövdes med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Plats inom förskoleverksamheten skulle erbjudas utan oskäligt dröjsmål och så nära barnets hem eller skola som möjligt, och skälig hänsyn skulle tas till föräldrarnas önskemål. I propositionen Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet m.m. (prop. 1993/94:11, s. 46) framhölls att skulle anses vara en rimlig tid inom vilken plats ska erbjudas. Så har också bestämmelsen tillämpats i tillsynsärenden. flyttades bestämmelserna om förskoleverksamhet över till skollag (1985:1100). Skyldigheten att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet utvidgades till att omfatta även förskoleverksamhet under minst eller för barn till arbetslösa. gäller denna skyldighet även barn till föräldralediga. har alla barn från och med höstterminen det år de fyller rätt till minst 525 avgiftsfria timmar i förskola, s.k. allmän förskola. utökades denna rätt till att omfatta barn från och med höstterminen det år de fyller . Den ovan beskrivna regleringen har överförts till den nya skollagen (2010:800), som tillämpas . I den nya skollagen anges dessutom uttryckligen att en kommun ska erbjuda barn förskola från det att vårdnads- havaren har anmält önskemål om förskola med offentlig huvud- man. Det som tidigare angetts i förarbetena framgår numera alltså direkt av lagtexten. Vidare anges i lagen att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver stöd i sin utveckling i form av förskola skyndsamt ska erbjudas förskola. Det anges också att ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt och att skälig hänsyn ska tas till vårdnadshavares önskemål (8 kap. 14 och 15 §§). I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 715) framhålls dock att kommunen vid erbjudande av plats får beakta vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Kommunen ska kunna ingå en överenskommelse med en enskild huvudman eller, om det finns särskilda skäl, en annan kommun (samverkan) om att denna ska utföra kommunens uppgifter inom förskolan (8 kap. 12 §). Genom den nya skollagen får Skolinspektionen även möjligheter att förelägga en kommun att erbjuda förskoleplats från anmälan, eventuellt förenat med vite (jfr 26 kap. 10 och 27 §§). Om barnets vårdnadshavare önskar det, ska kommunen enligt den nya skollagen i stället för förskola sträva efter att erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, dvs. familjedaghem, flerfamiljslösningar samt andra verksamheter i olika varianter (25 kap. 2 §). Olika former av pedagogisk omsorg är betydelsefulla komplement till förskolan och viktiga för att föräldrar ska kunna välja en verk- samhet för sina barn utifrån sina behov och önskemål. I och med den nya skollagen blir förskolan en egen skolform och den kan därför inte ersättas med pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem, mot vårdnadshavarens vilja. I lagen uppställs inte något absolut krav på att kommunerna ska tillhandahålla pedagogisk omsorg, utan det anges endast att kommunerna ska sträva efter att göra det. Det ingår därför inte i utredarens uppdrag att se över kommunernas tillhandahållande av sådan pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola. Kommunens skyldighet att ge bidrag även till enskilt bedriven pedagogisk omsorg (barn-omsorgspeng) innebär dock att det alltid finns möjlighet för föräldrar att välja sådan pedagogisk omsorg för sitt barn, när sådan verksamhet finns att tillgå i kommunen. Vid fördelning av platser i förskolan kan kommunen använda sig av såväl egna som fristående förskolor i kommunen. I normalfallet anses kommunens skyldighet fullgjord om kommunen erbjuder barnet förskoleplats på någon av kommunens förskolor. Det måste dock kunna godtas att vårdnadshavaren tackar nej till ett erbjudande om plats i t.ex. en verksamhet som drivs med en viss konfessionell eller pedagogisk inriktning som föräldrarna inte ställer sig bakom. Kommunen bör i sådana fall erbjuda barnet plats i en annan förskola. Om vårdnadshavarna tackar nej till en plats som kommunen erbjuder för att de t.ex. önskar en specifik för- skola, kan detta naturligtvis resultera i längre väntetider än den lag- stadgade fyramånaders-fristen (prop. 2009/10:165 s. 354). Det är viktigt att barnfamiljers förutsättningar att kombinera arbete och familjeliv stöds av samhället. Föräldrar måste kunna välja den form av verksamhet som är lämpligast utifrån deras livs- situation och som passar dem och deras barn bäst. finns även ett större utrymme för kommuner att möta barn- familjers behov av flexibilitet genom att införa kommunalt vård- nadsbidrag. Uppdraget att utreda om det behövs och om det är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament Att kombinera föräldraskap med arbete eller studier förutsätter att föräldrar kan vara förvissade om att deras barn kan få förskoleplats när familjen behöver det. Det är viktigt för de enskilda föräldrarna att kunna planera sin återgång till arbete eller studier efter föräldra- ledighet. Även för föräldrarnas arbets-givare är det betydelsefullt att kunna planera för att anställda som är föräldralediga kommer tillbaka i arbete . Att få erbjudande om förskoleplats i lagstadgad tid är också en förutsättning för att nyanlända invandrare som ska etablera sig på arbetsmarknaden och som enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har rätt till en etableringsplan ska kunna delta fullt ut i aktiviteter och studier. En kommun ska givetvis uppfylla de skyldigheter som slås fast i skollagen. Ett viktigt verktyg för att uppnå detta är de utökade möjligheter som har införts för att förelägga kommuner, och då eventuellt förenat med vite, att fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen. För den enskilda föräldern är det grundläggande att kunna planera för sin försörjning, bland annat vid övergången från föräldraledighet till arbete eller studier. Av Budget-propositionen (prop. 2011/12:1 utgiftsområde 16, s. 43) framgår att regeringen avser att se över vilka ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommuner för att fler barn ska erbjudas förskoleplats . Hur lever kommunerna upp till nuvarande regler? När lagregleringen om att förskoleverksamhet ska erbjudas utan oskäligt dröjsmål infördes medförde den en snabb utbyggnad av förskolan. Vid Statens skolverks första uppföljning av den då nya lagstiftningen kunde av kommunerna erbjuda förskoleverksamhet enligt de nya kraven. fram varierade andelen kom- muner som uppfyllde kraven mellan . I en sammanfattning av perioden –2005 konstaterar att det fåtal kommuner som inte levt upp till kraven med något undantag var kommuner som haft tillfälliga svårigheter. Ett fåtal kommuner återkom i flera uppföljningar bland dem som inte kan erbjuda plats utan långa väntetider. Av Tillgänglighet till förskoleverksamhet 2008/2009 Del 2. Enkät till kommunerna framgår att 42 av landets 290 kommuner räknade med att inte klara av att erbjuda plats i förskoleverksamhet utan oskäligt dröjsmål . uppföljningar av kommunernas möjlighet att klara av att erbjuda plats i förskoleverksamhet pekar på flera problem som bör uppmärksammas. Det handlar om bristande beredskap att ta emot barn i förskolan . Många kommuner koncentrerar intagningen till förskolan till , efter- som många platser blir lediga när sexåringarna lämnar förskolan för att börja i förskoleklass och fritidshem. Exempelvis konstaterar att var tredje kommun inte har någon aktuell prognos över tillgången till och efterfrågan på platser. De kommuner som inte räknar med att uppfylla lagens krav hänvisar ofta till ökande barnantal eller brist på lokaler. Enligt tycks problemen dock snarare handla om brist på planering och prognoser samt att tillhandahållandet av plats inte ges tillräcklig politisk prioritet i kommunerna. Det är även vanligt att det används tillfälliga lösningar för att klara av att erbjuda plats. visar att nästan två av tre kommuner planerar att erbjuda plats i förskolor som ligger längre bort från hemmet än vad föräldrarna önskar. En ytterligare lösning som beskrivs i rapporten är att kommuner inrättar särskilda förskolor eller avdelningar där barn skrivs in i väntan på plats i ordinarie förskola. Förutom att olika former av tillfälliga lösningar kan innebära att dessa inte överensstämmer med föräldrarnas önskemål kan det vara problematiskt i flera andra avseenden anser . Det finns bl.a. en risk för att barns behov av kontinuitet i relationer åsidosätts. Även kontinuiteten i barngrupperna påverkas vilket i sin tur kan försvåra förskolornas pedagogiska arbete. har konstaterat att i många kommuner har kravet på att erbjuda plats setts som överordnat kraven på kvalitet. Att förskoleverksamheten i princip är fullt utbyggd gör att platsbehovet följer befolkningsutvecklingen på ett annat sätt . Fler nyfödda i en kommun innebär med relativt kort varsel ett ökat behov av förskoleplatser. Kommunerna måste ha en beredskap att möta svängningar i födelsetal och i in- och utflytt- ningar av barnfamiljer i olika delar av kommunen. De allt färre kommuner som inte har uppfyllt lagstiftningen har i allmänhet haft tillfälliga problem. Men det finns undantagsfall där en kommun inte har levt upp till kraven i någon av de uppfölj- ningar som gjorts . Regeringen anser att det är otill- fredsställande att kommunerna inte alltid lever upp till kraven i lagstiftningen på att en plats i förskola ska erbjudas . undersöka i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds från det att vårdnadshavaren har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman och analysera orsakerna till varför kommunerna i dessa fall inte uppfyller fyramånaders- fristen, redogöra för hur kommuner har fullgjort sin skyldighet att erbjuda förskoleplatser inom lagstadgad tid, sett och i förhållande till svängningar i födelsetal samt in- och utflyttning i olika kommuner, redovisa hur olika kommuner klarar av och har beredskap för förändrade behov av förskoleplatser, utifrån t.ex. förändringar i födelsetal och in- och utflyttning, beskriva hur kommuner hanterar varierande behov av förskole- platser under olika delar av året med bibehållen kvalitet i verk- samheten, särskilt kartlägga hur de kommuner som tar emot många nyanlända invandrare tillgodoser behovet av förskoleplatser för barn till nyanlända invandrare med rätt till en etableringsplan, analysera tillämpningen av den nya skollagen och bedöma dess effekt på kommunernas förmåga att erbjuda förskoleplats , och mot bakgrund av resultatet av sin undersökning, och utifrån enskilda föräldrars behov av att kunna planera för sin försörj- ning, analysera behovet av att det införs ytterligare åtgärder som kan riktas mot kommunerna eller incitament i syfte att fler barn ska erbjudas förskoleplats inom lagstadgad tid. Är det lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament? Om det bedöms finnas ett behov av ytterligare åtgärder som kan riktas mot kommuner eller incitament i syfte att fler barn ska erbjudas förskoleplats inom lagstadgad tid, uppkommer frågan om det är lämpligt att sådana åtgärder eller incitament införs. Av 14 kap. 2 § regeringsformen (RF) framgår att kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter på den kommunala självstyrelsens grund. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Sådana åtgärder eller incitament som syftar till att förmå kom- muner att erbjuda för-skoleplats inom lagstadgad tid kan utgöra en viss begränsning i den kommunala självstyrelsen. Enligt den nya skollagen, som tillämpas , kan Skolinspektionen förelägga en kommun att fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen (26 kap. 10 §). Det innebär att Skolinspektionen kan förelägga en kommun att erbjuda förskoleplats från anmälan. Ett sådant föreläggande får även förenas med vite (26 kap. 27 §). Vitesföreläggandet riktar sig endast mot kommunen och avser alltså inte kompensation till enskilda. Utdömt vite tillfaller staten. Regeringen anser att vitesmöjligheten ska kvarstå oförändrad. analysera om det är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament som ökar kommunernas möjligheter att erbjuda plats inom lagstadgad tid, analysera olika sätt att kompensera vårdnadshavaren ekonomiskt i de fall då plats i förskola inte erbjudits , ta ställning till om det är lämpligt att införa åtgärder eller incita- ment som avses i första och andra punkten vid sidan av Skolinspektionens möjligheter enligt den nya skollagen att före- lägga en kommun att fullgöra sina skyldigheter enligt samma lag, eventuellt förenat med vite, klargöra hur sådana åtgärder eller incitament förhåller sig till den kommunala självstyrelsen och till den proportionalitets- princip som uttrycks i 14 kap. 3 § RF, och om utredaren finner att det är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament, analysera konsekvenserna av att ytter- ligare åtgärder eller incitament införs. Uppdraget att föreslå hur åtgärder eller incitament kan utformas Om utredaren kommer fram till att det finns behov av och är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament, ska utredaren utifrån sina överväganden utforma förslag på åtgärder eller incitament som kan leda till att fler kommuner kommer att erbjuda förskoleplats inom lagstadgad tid. Det förutsätter i så fall att det tydligt regleras i vilka situationer som kommunen ska anses ha brustit i tillhandahållandet av förskoleplats på ett sådant sätt så att åtgärder eller incitament aktualiseras. Det är även viktigt att åtgärder eller incitament som föreslås utformas på ett sådant sätt att de tillsammans med Skolinspektionens vitesmöjlighet utgör en kraftfull påverkan för att kommunerna ska erbjuda förskoleplats . Utredaren ska i sina överväganden och förslag utgå från att kommunens nuvarande skyldighet att erbjuda förskoleplats inte ska förändras i sak. Ett eventuellt införande av ytterligare åtgärder eller incitament ska vara enkelt, transparent samt kostnadseffektivt och inte hindra ett effektivt resursutnyttjande för kommunen. Det innebär t.ex. att åtgärder inte ska aktualiseras när ett barn erbjuds en plats inom kommunen, men vårdnadshavaren tackar nej på grund av att den erbjudna platsen inte ligger tillräckligt nära bostaden. Om det bedöms finnas behov av och är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament ska utredaren därför föreslå vilken eller vilka ytterligare åtgärder eller incitament som skulle kunna införas, överväga även sådana åtgärder som innebär en skyldighet för kommuner att betala någon form av offentligrättsligt reglerad ersättning i form av ekonomisk kompensation till vårdnadshavare i de fall där kommuner inte erbjuder förskoleplats inom lagstadgad tid, föreslå hur de föreslagna åtgärderna eller incitamenten ska utformas för att fungera på ett enkelt, transparent, rättssäkert och kostnadseffektivt sätt och vilka fall de ska kunna komma i fråga, analysera vilka konsekvenser de föreslagna åtgärderna eller incitamenten kan medföra, och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren får även ta upp närliggande frågor och problem- ställningar som utredaren anser behöver analyseras eller regleras för att utredaren ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Utredaren får även föreslå författningsreglering i sådana frågor. I de fall utredarens förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommunerna eller enskilda huvudmän ska en beräkning av dessa ekonomiska konsekvenser redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten eller kommunerna ska utredaren föreslå en finansiering. Utredaren ska även redogöra för övriga kon- sekvenser som förslagen kan medföra. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , och Kommuner och Landsting. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om förskoleplats (U 2012:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om förskole- plats (dir. 2012:54). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . En beskrivning av genomförande och metoder Förskoleplats 2013 03 22 om utbildning och arbete vid Statistiska central- byrån (SCB) genomförde – en webbundersökning på uppdrag av (Utredningen om förskoleplats (U 2012:05)). Syftet med utredningen är att undersöka i vilken utsträckning kommuner klarar av att erbjuda förskoleplats samt orsakerna till att vissa kommuner inte klarar av tidsfristen . I regeringsuppdraget ingår också att se över om det finns behov av ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommuner för att fler barn ska erbjudas plats . Liknande undersökningar har genomförts av och (senast av 2008/2009). Populationen utgjordes av alla landets kommuner samt stads- delarna i , och . Av totalt 321 kontaktade kommuner/stadsdelar svarade 318 på enkäten. Resultatet i form av en datafil samt kartor och diagram levererades vecka 11, 2013. Undersökningsledare på var . Utredningens kontaktperson gentemot SCB var . Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgjordes av landets kommuner och stadsdelarna i de tre största städerna. En fil med 321 svarsenheter skapades (287 kommuner och 34 stadsdelar) och utgjorde basen för undersökningen. Ett inledande möte hölls mellan utredningen och SCB för att diskutera förutsättningar och aspekter av genomförandet av undersökningen. SCB fick material som beskrev tidigare under- sökningar och befintlig statistik från dessa, det nuvarande regerings- uppdraget och de frågeställningar som ska belysas i ett betänkande . Utredningen beskrev önskemål om statistik och utformade en tabellplan. Utöver enkätuppgifterna behövs statistik om befolknings- utvecklingen och uppgifter om antal fristående förskolor i kom- munerna. Utkast till frågeblankett och missivbrev för den webb-baserade insamlingen utformades av utredningen. Frågorna formulerades så att de dels ska ge en uppdatering av uppgifter från tidigare års undersök- ningar, dels ge svar på fler frågor än i tidigare rapporter. En snabbgranskning genomfördes av mätteknisk expertis i syfte att minska risken för mätfel. Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in.