sou · H1B326 · 2013-04-19 00:00:00 — Kommun och landsting som arbetsgivare – enligt arbetsmiljölagen, 2003 Kommunernas tillsyn av enskild verksamhet, Skolinspektionen 2001 Låt det inte hända igen! – metodik för åtgärdsinriktad uppföljning av barnolyckor, NCO 2007:9 () 2007 När det värsta händer – om krishantering i förskola och skola, Myndigheten för skolutveckling Olycksfall och skador i skola, 2011 Personsäkerhet på tvären, , 2012 Personskador i , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2012 Skador bland barn i – olycksfall, övergrepp och avsiktligt självdestruktiv handling, (S2011/11229/VS) Statistik över skador bland barn i – avsiktliga och oavsiktliga, 2007 Systematiskt skadeförebyggande arbete inom – kartläggning av arbetssätt, utvecklingsbehov och behov av stöd, () 2012 – en undersökning om hanteringen av allergener i skolkök Säkerhetens bestämningsfaktorer, NCO 2006:6 Säkra barn – trygga föräldrar , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Transportstyrelsen efter förskolereformen – nationell utvärdering av förskolan, (rapport 318) 2008 Trygga lokaler, säkerhet i kultur och fritidslokaler, Kommuner och Landsting 2011 Tryggare skolor minskar risken för anlagda bränder, / 2008 Barns säkerhet i förskolan En särskild utredare ska föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas. Syftet med utredningen är att bättre kunna förebygga olyckor och tillbud i förskolan. kartlägga förekomsten och omfattningen av olyckor och tillbud i förskolan, analysera och redovisa orsaker till att olyckor och tillbud sker i förskolan, analysera behovet av åtgärder som typiskt sett bör vidtas av kommuner och enskilda huvudmän för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan, analysera vilken typ av uppgifter som bör rapporteras från förskola till huvudmän och från huvudmän till en befintlig statlig myndighet samt föreslå hur ett rapporteringssystem ska vara utformat, föreslå vilken befintlig statlig myndighet som ska få i uppdrag att vara mottagare av rapporter om olyckor och tillbud i förskolan, och lämna nödvändiga författningsförslag om rapportering. Uppdraget ska redovisas . I förskolans läroplan anges att omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande ska prägla arbetet i förskolan. Vidare ska förskolan erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till lek och aktivitet. Utomhusvistelsen bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i naturmiljö. FN:s konvention om barnets rättigheter är en viktig utgångspunkt för verksamheten i förskolan. Barnen i förskolan omfattas inte av arbetsmiljölagen (1977:1160), till skillnad mot elever från och med förskoleklassen samt vuxna som arbetar i skolan och förskolan. En utredning för översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen behandlade frågan om arbetsmiljölagen skulle utvidgas till att även omfatta barn i förskolan och vilka förändringar som detta skulle föranleda. I delbetänkandet Bättre arbetsmiljöregler I, Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44) framfördes det att det finns vissa brister i tillsynen över bl.a. barnens hälsa och säkerhet i förskolan. Utredningen ansåg dock inte att det är lämpligt att åtgärda bristerna med en utvidgning av arbetsmiljölagen till barn i förskolan, utan menade att arbetsmiljö i förskolan kan regleras i skollagen. Arbetsmiljölagen omfattar dock personalen i förskolan och har då även betydelse för barnens miljö. Med hänvisning till ovanstående beslutade i enlighet med regeringens förslag att bestämmelsen om barngruppernas sammansättning och storlek skulle vara kvar i den nya skollagen (2010:800) som en viktig del av de allmänna bestämmelserna om förskolan (prop. 2009/10:165, s. 345, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Dessutom lyftes barnens rätt till en god miljö i förskolan fram ytterligare genom att det tydliggjordes att barnen även i övrigt ska erbjudas en god miljö. Vidare infördes en bestämmelse om att de lokaler och den utrustning ska finnas som behövs för att syftet med verksamheten ska kunna uppfyllas. Sammantaget verkar båda bestämmelserna för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för barnen i förskolan. I SOU 2006:44 nämns ett antal myndigheter som har tillsyn över olika områden som rör hälsa och säkerhet inom förskolan. I bl.a. och dess följdlagstiftning finns bestämmelser om den fysiska miljön både ute och inne i förskolor. Bland annat och utfärdar föreskrifter och allmänna råd inom område. När det gäller krav på inomhusmiljön är det främst föreskrifter och allmänna råd som är av intresse. Motsvarande reglering beträffande utomhusmiljön har ansvar för. Bestämmelser som gäller vid ny- och ombyggnad av förskolor finns bl.a. i (2010:900) samt i bl.a. föreskrifter från . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. Myndigheten ska på ett övergripande plan samordna sektorsmyndigheterna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet för att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. Därutöver har tillsyn enligt skollagstiftningen. I Statens skolverks allmänna råd Kvalitet i förskolan anges att lokalernas utformning och utemiljön i en vidare bemärkelse sätter ramar för det pedagogiska arbetet i förskolan, som de är en del av det. Råden anger att kommunen bör se till att förskolans utemiljö och lokaler är trygga, säkra, hälsosamma och utvecklande genom att dessa är utformade så att de möjliggör en varierad pedagogisk verksamhet. Såväl innesom utemiljö ska t.ex. vara utformad så att det är möjligt för personalen att ha uppsikt över de barn de har ansvar för. Vidare bör personalen kontinuerligt följa upp och utvärdera om inne- och utemiljö är ändamålsenlig. I kommentarerna till råden anges att förskolans miljö ska vara utformad så att den både stöder och underlättar det pedagogiska arbetet. Både när det gäller säkerhet och pedagogik är det viktigt att miljön är överblickbar och underlättar kontakten mellan personal och barn och samarbetet mellan personalen. som de vuxna är skyldiga att ha tillsyn över alla barn så behöver barnen, ur sitt perspektiv, få möjlighet att leka och koppla av i avskildhet. Behovet av en utredning Förskolan är en trygg och säker miljö för barn . Det är dock angeläget att barns säkerhet i förskolan ständigt säkerställs och förbättras. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att föreslå hur en skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgen ska utformas (dir. 2010:44). I slutbetänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33) föreslår utredaren en lagstadgad anmälningsskyldighet för missförhållanden inom skollagens område. Utredaren föreslår bl.a. att de som fullgör uppgifter inom en förskole- eller skolenhet omfattas av en rapporteringsskyldighet när de får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande. Med missförhållande avses enligt utredningens förslag avvikelser från skollagen eller andra författningar som gäller för utbildningen och som riskerar barns eller elevers hälsa, säkerhet eller möjlighet att utifrån sina förutsättningar utvecklas så långt möjligt enligt utbildningens mål. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . Utöver den föreslagna skyldigheten att rapportera och anmäla missförhållanden kan även ytterligare åtgärder behövas på förskolans område. Olyckshändelser och tillbud kan ske i förskolan utan att det beror på bristande säkerhet eller ett missförhållande. Den fysiska miljön regleras i flera författningar som nämnts ovan. Därutöver kan det finnas behov av att kvalitetssäkra verksamheten genom riktlinjer för hur barns säkerhet kan uppmärksammas i det pedagogiska arbetet. Säkerhet måste kombineras med barns möjligheter och behov av att utforska omvärlden och få koppla av i avskildhet. Personalens möjligheter att ha uppsikt får därför avgörande betydelse för barns säkerhet. Arbetsinstrument och rutiner kan behöva introduceras eller utvecklas för förskolor och deras huvudmän i deras skadeförebyggande arbete liksom för myndigheter och andra instanser som har ett uttalat ansvar för barns säkerhet. Det saknas även ett nationellt utformat stöd för rapportering av säkerhetsrelaterade händelser i förskolan. Uppdraget att kartlägga, analysera och redovisa olyckor och tillbud i förskolan har regeringens uppdrag att utifrån data i befintliga register redovisa statistik över olycksfall bland barn, övergrepp mot barn och skador bland barn till följd av avsiktligt självdestruktiv handling i en särskild rapport (S2011/11229/VS). Första rapporten lämnades . Enligt skadade sig cirka 59 700 barn i åldrarna 1–så illa att de uppsökte akutmottagning eller jourcentral för behandling (genomsnitt 2007–2009). Av dessa skadade sig cirka 6 900 barn i förskolan, vilket motsvarade . Mer än hälften hade skadat sig i inomhusmiljön och en tredjedel skadade sig på den utomhuslekplats som tillhör förskolan. Av de barn som skadades i förskolan och uppsökte sjukvård blev inskrivna på sjukhus för fortsatt vård, medan övriga kunde lämna akutmottagningen efter avslutad behandling (Skador bland barn i , , 2011). Förskolan ska erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till lek och aktivitet. Den ska inspirera barnen att utforska omvärlden. Barn utvecklas motoriskt och kognitivt när de bryter gränser och tar chanser. Spänningen driver dem för att bekräfta vilken kompetens de har genom de utmaningar som finns i deras miljö. I barnens lek och utforskande är det därför ibland oundvikligt att olyckor och tillbud sker. Men det är viktigt att ta hand om erfarenheter för att dra lärdomar och på så sätt minimera antalet olyckor och tillbud. Säkerheten i förskolan kan förbättras genom att dra lärdom av de erfarenheter av tillbud och olyckor som finns bland landets huvudmän. använda sig av material och kompletterande information från kommuner, enskilda huvudmän och landsting om olyckor och tillbud i förskolan för att kartlägga förekomsten och omfattningen av olyckor och tillbud i förskolan, och analysera och redovisa orsaker till att olyckor och tillbud sker i förskolan och om dessa skiljer sig åt mellan flickor och pojkar så att lärdomar kan dras från materialet. Uppdraget att föreslå åtgärder för att förhindra olyckor och tillbud i förskolan Vad kan göras för att minska antalet olyckor och tillbud? Det finns flera goda exempel på hur huvudmän arbetar med säkerhet i förskolan. I till exempel kan förskolor och familjedaghem ansöka om och få utmärkelsen trygg och säker barnomsorg. Syftet med utmärkelsen är att minska antalet olyckor och att lära av inträffade olycksfall så att de kan undvikas . Arbetet är uppdelat i två delar där förskolor och familjedaghem gör en barnskyddsrond efter en bestämd mall och därefter utarbetar handlingsplaner enligt bestämda rubriker. På detta sätt kan förskola och familjedaghem bli en tryggare plats för barnen. Arbetet har förbättrats och är under ständig utveckling. En viktig pedagogisk aspekt är att lära av andra förskolor och familjedaghem. Regeringen bedömer att det utifrån ett nationellt perspektiv finns ett behov av att utveckla det skadeförebyggande arbetet. redovisa hur olika kommuner och andra huvudmän arbetar med barnens säkerhet i förskolan, kartlägga och analysera hur ett urval av andra länder arbetar för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan, och mot bakgrund av sin kartläggning analysera behovet av åtgärder som typiskt sett bör vidtas av kommuner och enskilda huvudmän för att säkerställa och förbättra barns säkerhet i förskolan. Hur kan en rapporteringsskyldighet införas? Information om olyckor och tillbud i förskolan är viktig för att man ska kunna dra lärdomar av dessa och säkerställa barns säkerhet i förskolan. Ett exempel på detta är i som i samarbete med länets kommuner har instiftat OSIS, en webbapplikation med tillhörande databas, som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Här registreras händelser, inrapporterade av förskolans och skolans personal, i form av olycksfall, tillbud, våld, hot och kränkningar. För att förebygga risker för skador samt hot, våld och kränkningar gör förskolor, skolor och fritidshem fortlöpande riskbedömningar. Utifrån dessa bedömningar upprättas rutiner och instruktioner som klargör hur de inblandade ska agera. De risker som inte genast åtgärdas skrivs ner i en handlingsplan. Rapportering om samt analyser och informationsspridning av säkerhetsrelaterade tillbud och olyckor i förskolan är av grundläggande betydelse för att förbättra säkerheten i förskolan. Det uppdrag har innebär enbart att inhämta och bearbeta statistik från olika register. Det behövs dock en regelbunden och nationell rapportering av säkerhetsrelaterade händelser i förskolan. redovisa hur ett urval av kommuner och andra huvudmän samt landsting genomför rapportering av olyckor och tillbud i förskolan, analysera vilken typ av uppgifter som bör rapporteras från förskola till huvudmän och från huvudmän till en befintlig statlig myndighet samt fördelarna av en sådan rapportering, mot bakgrund av sin analys föreslå vilken befintlig statlig myndighet som ska få i uppdrag att samla in statistik över olyckor och tillbud i förskolan, lämna förslag på hur ett rapporteringssystem ska vara utformat, redovisa hur den samlade statistiken kan återkopplas till förskolor och huvudmän samt hur materialet kan användas i förskolors och huvudmäns systematiska kvalitetsarbete, redogöra för hur det föreslagna rapporteringssystemet ska förhålla sig till den föreslagna skyldigheten att rapportera och anmäla missförhållanden inom skollagens område samt uppdrag att redovisa statistik över olycksfall bland barn m.m., och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska analysera och redovisa vilka konsekvenser de föreslagna åtgärderna kan medföra. I de fall utredarens förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommunerna eller enskilda huvudmän ska en beräkning av dessa ekonomiska konsekvenser redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten eller kommunerna ska utredaren föreslå en finansiering. Uppdragets genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska bjuda in representanter från , , , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och Kommuner och Landsting samt representanter för enskilda huvudmän för förskola att delta i en referensgrupp. Utredaren ska beakta pågående arbete i som har betydelse för uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Barns säkerhet i förskolan (U 2012:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om barns säkerhet i förskolan (dir. 2012:36). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Enkät till samtliga kommuner I syfte att få en nationell bild över kommunernas rapportering och uppföljning av olyckor och tillbud i förskolan har utredningen låtit göra en enkätundersökning. Enkäten vände sig till samtliga kommuner och genomfördes av () . De nio frågorna utformades i samråd med Kommuner och Landsting (SKL). Hela 261 av 290 kommuner besvarade enkäten. Det motsvarar en svarsfrekvens på . Enkät angående utredningen säkerhet i förskolan Utredningen säkerhet i förskolan är tillsatt av regeringen. Uppdraget är att komma med förslag som kan öka säkerheten inom förskolan. Utredningen har bland annat i uppdrag att kartlägga och redovisa hur olika kommuner arbetar med barns säkerhet i förskolan. Många kommuner arbetar systematiskt kring säkerhet på förskolan och har egna modeller som mer eller mindre involverar det pedagogiska arbetet och förskolans övriga kvalitetsarbete. Det finns också enskilda förskolor som har utvecklat arbetet kring säkerhet. Utredningen har även i uppdrag att föreslå ett nationellt rapporteringssystem. Det finns exempel på större etablerade modeller för rapportering (t.ex. i samarbete med landsting), men de flesta arbetar lokalt med egna rapporteringssystem mellan förskola och huvudman. Ett led i utredningen är därför att ta reda på hur många kommuner som redan använder sig av egna rapporteringssystem. Därefter kommer vi att söka exempel på vad dessa innehåller. När det gäller definitionen av olyckor och tillbud så ber vi varje kommun utgå från sin egen definition, det viktigaste för utredningen är att få reda på om något system för rapportering finns och ramarna för detta. Vi ser gärna att den som ansvarar för förskolan på kommunen svarar på den korta enkäten. Telefon, uppgiftslämnare: E-post, uppgiftslämnare: Har kommunen ett rapporteringssystem för olyckor och/eller tillbud i förskolan? (enligt kommunens egen definition av olyckor/tillbud) Finns det någon plan för kommunikation mellan huvudman och förskola vid allvarlig olycka? Vem rapporterar till vem? Från förskolepersonal till förskolechef Från förskolechef till kommun Från kommun till myndighet Från kommun till landsting Annat, nämligen... På vilket sätt sker rapporteringen? Annat, nämligen... 5.Hur ofta sker rapporteringen? Mer sällan än en gång ca en gång ca en gång per halvår ca en gång Mer frekvent än en gång 6.Omfattas enskilda huvudmän (fria förskolor) av rapporteringen? Ja, de flesta eller alla Ja, några Nej Hur bearbetas informationen av kommunen? flera alternativ kan kryssas Annat, nämligen... Sker en återkoppling till förskolan? I vissa fall. Vänligen beskriv nedan Om i vissa fall, vänligen beskriv Ingår säkerhetsarbete i ert systematiska kvalitetsarbete? Annat, vänligen beskriv nedan Om annat, vänligen beskriv En trygg och säker barnomsorg Ett verktyg för att göra barnens miljö tryggare och säkrare Inomhus - klimat och fasta inventarier 1.Är glas i fönster av härdat glas, planglas eller laminerat glas? (om bredden understiger 1 m räcker planglas). Detta gäller fönster på lägre höjd än och ytterdörrar på lägre höjd än 1,5 m mellan glasyta och golv, så väl inom som utomhus. 2.Är allt glas i invändiga glaspartier, skåp och dörrar av härdat eller planglas? I äldre förskolor bör man i första hand byta/sätta igen glas på lägre höjd än . 3.Är speglar av planglas eller av rostfri plåt? Är de fäst i överkant så att de inte kan hakas av? 4.Har öppningsbara fönster som sitter lägre än m över golvet godkänt säkerhetsbeslag? Det bör helst ha tvåmomentsgrepp och sättas fast i fönstrets överkant. Det behövs dubbla spärrar om det är stora fönster eller om det är 1,5 m över mark. 5.Har fönster och balkongdörrar spärranordning? man kan bara öppna det i vädringsläge max . 6.Finns klämskydd eller dörrbroms på ytterdörrens insida och på alla innerdörrar där uppenbar klämrisk finns? 7.Finns elementskydd till element som blir varmare än ? 8.Finns skydd så att vassa hörn försvinner på element, bord, hyllplan etc.? 9.Är eluttag jordade och petskyddade? Observera särskilt grenuttag och skarvsladdar. Jordfelsbrytare monteras mot grupp för eluttag. Gör inte egna skarvsladdar och inkopplingar eller eldragningar från vägguttag och liknande. 10.Är vägglampor väl fastsatta, barnsäkrade och helst anslutna i takets eluttag. 11.Är alla sladdar och annan el-utrustning (kontakter mm) hela? 12.Är hyllor, skåp, torkskåp förankrade i väggen för att förhindra tippning? 13.Har utrymmen som t ex frys och kyl en stängningsanordning som möjliggör att dörren/locket kan öppnas inifrån av ett barn? 14.Har spisen tippskydd, ugnslucksskydd (som hindrar beröring av het yta) och ugnslucksspärr? 15.Har spisen hällskydd som är och täcker in på spisen om det finns bänk vid sidan, annars hela spisens bredd? Spis i lekkök ska dessutom ha huvudströmbrytare. 16.Har tvättmaskin huvudströmbrytare eller är den placerad i låsbart utrymme? 17.Är torkskåp utrustade med tillräckligt utsug? Torkskåp får inte förses med låsanordning. 18.Är vattentemperaturen i barnens tvättrum, lekkök och verkstad max ? Spola gärna igenom kranarna då och då så det inte blir stillastående vatten i ledningarna. 19.Är trappräcke till trappor, loftgångar och balkonger 1,1 m. högt? Är vertikala öppningar i trappräcket högst och inte klättringsbara? Öppning mellan räckets underkant och trappan får inte överstiga . Öppningar mellan trappsteg bör vara högst . 20.Finns det grind till trappa? Där det finns små barn ska det finnas grindar både uppe och nere. De ska inte gå att klättra på grinden och den ska öppnas inåt. 21.Går källardörr att låsa? 23.Förekommer konstig eller besvärande lukt någonstans i lokalerna? Om ja, var? 24.Är inomhustemperaturen lagom? 25.Har funktionskontroll av ventilationen utförts och har ev. brister åtgärdats? 26.Misstänks att ventilationen inte är tillräcklig? Om ja, var? Om ventilationen inte är tillräcklig kan lokalen behöva vädras då temperaturen kommer upp i ca 23 C. Då kan koldioxidhalten vara hög och koncentrationsförmågan påverkas negativt. Använd gärna en termometer som hjälp. 27.Om filter vid tilluften finns, byts det tillräckligt ofta? Inomhus - lösa inventarier - kemiskt/tekniskt material 28.Finns timer till kaffebryggare och vissa köksmaskiner? 29.Står kaffebryggare och vattenkokare på en plast där barn inte når dem eller sladden? 30.Har alla lampor ett raster som skyddar glödlampan? 31.Är akvarium placerade på ett stadigt och säkert sätt och med säkra elektriska anslutningar? 32.Finns det halkskydd i trappor och entréer? 33.Är persiennsnören uppfästa alternativt itu klippta så att barn inte kan fastna i dessa (snara)? 34.Har spjälsäng max mellan spjälorna då de pressas isär och spjälskydd? 35.Har barnstol möbelfakta? Lämna aldrig barnet utan tillsyn. Detta ska även finnas under småmattor och i badrummet. 37.Är hoppmattor förankrade, t.ex. under ribbstolar? 38.Är barnvagnarnas bromsar, hopfällningsmekanik och sufflett kontrollerade? 39.Är hälsofarliga kemisk-tekniska preparat såsom maskindiskmedel, grovrengöringsmedel och petroleumprodukter inlåsta? Dessa ska förvaras i originalförpackning och vara förenliga med kommunens krav på miljövänliga produkter. Lut och starka syror ska inte finnas på förskolor. 40.Är disk- och tvättmedel, mindre hälsofarliga preparat, placerade i bänkskåp med säkerhetsbeslag eller skåp placerad minst 1,4 m över golv? Dessa ska förvaras i originalförpackning och vara förenliga med kommunens krav på miljövänliga produkter. 41.Förvaras mediciner i låda med säkerhetsbeslag eller annan lika säker anordning? 42.Förvaras knivar och vassa föremål i lådor med barnsäkerhetsspärr? Finns inte spärr - förvara knivar och dylikt i överskåp etc. 43.Finns ljusslingor, hängande plastremsor, nylonlinor, pärldraperier eller dyl. som kan bli till farliga snaror? Legobitar, pusselbitar, kulor och andra smådelar är viktiga leksaker för de äldre barnen. Det är nödvändigt att förvara sådana leksaker så att riskerna minskas för de små barnen som gärna stoppar allt i munnen. Det är viktigt att vara kritisk vid inköp av barns leksaker. 44.Testas smådelar och småleksaker i testcylinder? 45.Förvaras smådelar och småleksaker på ett betryggande sätt utom räckhåll för de små? 46.Tas trasiga leksaker bort? 47.Kontrolleras och rengörs leksaker med jämna mellanrum? 48.Används endast vattenbaserade pennor, färger, lim, klister m.m.? 49.Förvaras utrustning i snickarrum och målarrum på ett tryggt och säker sätt? Kan dessa utrymmen hållas låsta? 50.Är trehjulingar utformade så att risk för tandskador minimeras? (Inga ovadderade bågar.) 51.Används hjälmar vid vintersporter, cykling och ridning? Kontrollera att hjälmar passar och sitter rätt. 52.Är golven fria från leksaker, prylar, kuddar, dynor, stolar, sladdar m.m. när det ska städas? 53.Finns det ett städschema och känner alla till detta? 54.Finns bra förvaringsutrymmen ur damm- och säkerhetssynpunkt, t.ex. skåp med dörrar (inte glas)? 55.Har dynor och kuddar avtagbar klädsel som tvättas ofta? 56.Används parfymfria rengöringsmedel? 58.Utförs storstädning minst /år? 59.Utförs tvätt/byte av textilier t.ex. gardiner, mattor m.m. minst 1 gång/år?