sou · H1B368 · 2013-10-15 00:00:00 — Prognos och beräkningsmetoder används inte alls för b.m. Brister och osäkerheter i metoder och underlag redovisas inte Styrkan och omfattningen av effekter och konsekvenser kvantifieras inte Indirekta effekter analyseras sällan Kompensationsåtgärder och/eller skadeförebyggande åtgärder diskuteras sällan Förslag på uppföljning förekommer i MKB-dokumentet Bilaga 2: Utvalda informanter Följande företag/myndighet har varit en del av intervjustudien som genomförts inom ramen för denna rapport: Calluna (två personer) – och Ekologigruppen – Vectura – WSP – Vi ber härmed att få översända bifogat PM i enlighet med beställ- ning och hoppas att det motsvarar era behov och förväntningar. Självfallet står vi till förfogande för ytterligare förtydliganden och vidareutveckling av den kondenserade information som rymts i bifogat PM. PM – Den pedagogiska utmaningen i att värdera och integrera ekosystemtjänster i samhällets ställningstaganden och beslutsprocesser Utmaningen – Kunskapen i forskarsamhället om planetens gränser ökar. Det är dock uppenbart att fakta inte räcker för att leda till önskvärd handling. Lärprocesser där människor och organisationer mobiliseras, blir därför avgörande. Den generella bristen på kunskap och insikt i samhället om ekosystemet i sig och dess betydelse för en hållbar samhälls- utveckling ser vi som den överlägset största utmaningen i upp- draget. Utan denna generella förståelse så blir specifika ekosystem- tjänster svåra att härleda och värdera när de ska vägas in och integreras i ställningstaganden och beslutsprocesser. Den blinda fläcken som vi identifierat bl.a. i hållbarhets-ambitionerna i sam- hället är att den pedagogiska utmaningen, där tillräckligt många blir delaktiga, inte får det fokus och de resurser som är nödvändiga. Resurserna, och därmed också ansvaret, allokeras alltför ofta till ett fåtal beslutsfattare och experter som förväntas finna lösningar som de inte kan ta ansvar för att genomföra. De flesta politiker, experter och samhällsdebattörer tycks dock vara överens: Hållbarhetsfrågorna kan inte lösas ensidigt uppifrån, de är alltför komplexa ochberör allt och alla i ett modernt välfärds- samhälle. Hållbarhetsfrågorna bör inte lösas ensidigt uppifrån, till syvende och sist måste de lösas inom ramen för de demokratiska ideal som utgör grunden för ett modernt välfärdssamhälle. Ett problem i sammanhanget är frågans komplexitet. Våra ekosystem är komplexa. Vår ekonomi är komplex. Vårt sociala system och samspel är komplext. Risken är därför stor att vi inte ser skogen för alla träd och att frågor rörande t.ex. ekosystemen isoleras och fragmenteras. Den bistra verkligheten är att alla stora och små beslut i vardagen måste tas inom ramen för denna komplexitet. Det pedago- giska anslaget bör därför utgå ifrån såväl en helhetssyn på samspelet mellan ekologi, ekonomi och välfärd som på att etablera en samsyn i dessa frågor. Få utbildningar svarar upp mot det behovet. Ett annat problem är att de traditionella utbildningsinstitutionerna inte är rustade för utmaningen. Dagens beslutsfattare påbörjade sin utbildning för 30–. Akademin separerar ofta frågorna i specialistområden och folkbildningen prioriterar andra, oftast mer fritidsorienterade, frågor. Utbildningsföretagen saknar affärsmodeller och metoder för att ta sig an uppgiften. Information och kom- munikation fungerar dåligt i frågor som kräver dialog och samsyn. Ytterligare ett problem i sammanhanget är att frågan om det pedagogiska anslaget för att nå ut till breda målgrupper hamnar i gränslandet mellan volontärarbete och det kommersiellt gångbara. Ambitionerna att arbeta med frågor som rör kunskap och samsyn i hållbarhetsfrågorna finns dock överallt i samhället men möjligheterna att ta i utmaningen att gå från ord till handling faller oftast på finansieringen. Det som görs, görs inom ramen för särintressen och tenderar därför att präglas av detta. Lösningen – För att lyckas krävs ett brett, nationellt pedagogiskt anslag och fokus. Detta kan liknas vi en Gordisk knut trots att lösningen är förvånansvärt enkel och kostnadseffektiv så verkar den skymmas av den blinda fläcken. Tillsammans med ett starkt nätverk av ledande aktörer* har vi därför utvecklat ett angreppssätt och program vi kallar Från ord till handling. Den teoretiska basen – Metodologiskt bygger Från Ord Till Handling på en stabil teoretisk plattform som bl. a kommer till uttryck i bok och konsten att tänka tillsammans. Från Ord Till Handling är ett strategiskt verktyg som stödjer det gemensamma lärandet och som ger alla möjligheter att delta i ett förändringsarbete. Metoden baserar sig bl.a. på den forskning kring lärande organisationer och dialog som och bedrivit på MIT. Dialogen, samtalet mellan människor, är källkoden i denna process. Det är i dialogen som delaktighet uppstår och tidigare livserfarenheter och kunskap integreras med det nya, som engagemanget kan få sitt utlopp, som samsyn och samarbete uppstår, som organisationskulturen och gemensamma värderingsgrunder formas och förankras. Det är i dialogen som beslut fattas och ord blir till handling. Metoden stöds också av annan forskning bl.a. (, , Wittlins, 2012). Metoden – uppstod en insikt inom näringslivet att gamla hierarkiska och patriarkaliska ledningsformer inte längre passade in i det moderna samhället. mobiliserade front-linjen och delegerade ansvaret för mötet med kunden i sanningens ögonblick. Toyota förändrade spelplanen för bilindustrin genom att involvera alla, på alla nivåer, i ständiga förbättringar, TQM, BPR, mm, exemplen är många. Från Ord Till Handling har rötterna i denna nya syn på såväl ledarskap och medarbetarskap som på förändringsarbete. Genom att anpassa angreppssättet till såväl frågeställningarna (hållbarhetsfrågan) som till det organisatoriska sammanhanget (demokratiskt styrda miljöer) menar vi att vi funnit det Alexanderhugg som gör det möjligt att mobilisera de många människorna i hållbarhetsarbetet till en låg kostnad och med hög kvalitet. Skalbarheten gör metoden kostnads- effektiv. Pedagogiken säkrar kvaliteten och gör resultaten förutsägbara. Processen – Programmet stöds av pedagogiska verktyg och kan liknas vid en studiecirkel men i modern tappning och genom- förandet sker med fördel med interna facilitatorer/samtalsledare, Det ger flera möjligheter: -Man kan använda organisationer egna ledarna som lärare vilket underlättar för ledarna att utöva ledarskap i svåra frågor. Programmet bidrar då även till en utveckling av ledarskapet. -Man kan använda interna coacher vilket ger fördelar om man vill stärka den tvärfunktionella dialogen som coacherna utvecklas till resurspersoner i utvecklingsfrågor. -Verktygen kan enkelt anpassas till specifika förutsättningar, frågeställningar och målgrupper. T ex. medborgardialoger. Genom att arbeta med interna resurser stärks ägandet och närheten som programmet blir mycket kostnadseffektivt (minimal kostnad per deltagare). Metoden kan levereras i form av t.ex. en arbetsbok, lärdukar och med stöd för genomförandet efter behov. Metod och anslag har i anpassad form använts på BP, , , , , för att nämna några större pedagogiska processer inom näringslivet. Samtal om Hållbarhet har använts av Svenska Toyotas ledning liksom och internationellt IACC (The Centers) för att nämna några exempel. Det första volymmässigt större pilotprogrammet i offentlig förvaltning, med mer än 3000 deltagare, genomförd med framgång i –2012. Vilken roll har lärandeprocesser för att skapa förändring i samhället och hos individer? – Vi kan se på förändring som en konsekvens av ett lärande dvs. att förändring och lärande i grunden är samma sak och går hand i hand. Detta synsätt är vägledande i ett Med detta synsätt vidgas också synen på lärande till att gå bortom det rent kognitiva och även omfatta hur vi handlar i olika situationer. I det auktoritära samhället kan individer tvingas till förändringar dvs. förändring och lärande betraktas som två åtskilda begrepp. Alltså, i det demokratiska samhället är lärande en förutsättning för förändring! 2.Vilka är nyckelfaktorerna för lyckade lärandeprocesser? Đ Om vi sätter likhetstecken mellan lärande och förändring/anpassning så kan ett flertal nyckelfaktorer identifieras: 1.Lärandet måste så långt möjligt – ges ett sammanhang, en struktur och en arena och ta sin utgångspunkt i en helhetssyn på den komplexa miljö som individer och grupper agerar inom. 2.Lärandet måste ske i ett socialt kontext. Det är i samspelet med andra som värderingar, förhållningssätt och handlingsmönster skapas. 3.Lärandet måste ske i enlighet med vedertagna pedagogiska princi- per och med respekt för individens integritet. 4.Lärandet måste gå bortom det rent kognitiva, den nya förståelsen måste kunna prövas i handlingsperspektivet. 5.Lärandeprocessen måste vara genomförbar i stor skala och kunna nå alla i en verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt som ovanstående kriterier möts. 3.Förslag på åtgärder som staten kan stötta/införa för att under- lätta och möjliggöra lärandeprocesser i olika sammanhang i samhället. – att lärandeprocesserna uppmärksammas, inte minst i resursallokeringen, på ett sätt som står i paritet med lärandets betydelse för att skapa nödvändiga förändringar. betänkande SOU 2000:1 ger ett svar: Detta innebär att staten och kommunerna generöst måste tillåta eller erbjuda olika former för deltagande som medborgarna uppfattar menings- fulla och effektiva. Inte minst gäller detta när nya samhällsproblem kommer upp på den politiska dagordningen. * , , Det Naturliga Steget, , , i , m.fl. Referens - . , , , , , and , 2012. The polarizing impact of science literacy and numeracy on perceived climate change risks. Värdering av hälsorelaterade ekosystemtjänster Forskningen har identifierat flera olika hälsovinster i relation till natur och grönstruktur, men få studier har fokuserat specifikt på hälsovinster av ekosystemtjänster [Keniger et al. 2013; Tzoulas et al. Mallar för kostnads-nyttoanalyser har tagits fram i , där mängd och avstånd till grönstruktur analyseras i relation till hjärtkärlsjukdom, depression, kvalitetsjusterade levnadsår, etc. [CJC 2005; ECOTEC 2008]. De hälsoekonomiska vinsterna inkluderar exempelvis minskade sjukvårdskostnader, lägre sociala kostnader och ökad produktivitet. publicerades även förslag på ett amerikanskt index av indikatorer för välbefinnande som kan relateras till värdering av ekosystemtjänster (et al. Enligt tradition har forskning inom miljö och hälsa fokuserat på risker och negativa hälsoeffekter. Men potentiella hälsovinster av natur och ekosystemtjänster är mindre studerat. är det känt att förlorad biodiversitet ökar spridningen av infektionssjukdomar [Keesing et al. 2010] och ny forskning pekar på att förlust av bio- diversitet troligen också är nära kopplat till allergier och kroniskt inflammatoriska sjukdomar i miljöer [Hanski et al. Indirekt bidrar ekosystemtjänster till hälsovinster genom vatten- rening, mat- och medicinproduktion, samt minskar risken för negativa hälsokonsekvenser av extrema väderhändelser [Coutts & 2011; et al. Ekosystemtjänster innefattar inte bara biodiversitet och livsuppehållande system utan ger också en grundläggande arena för hälsofrämjande arbete och välbefinnande [et al. nämns ofta hälsa endast i relation till de kulturella eko- systemtjänsterna och majoriteten av hälsoforskningen är gjord inom det området. Det finns evidens och tydliga trender för att naturen som arena skapar synergieffekter och förhöjer fysisk aktivitet, ökar sociala kontakter, minskar psykosocial stress och depression [et al. 2011; Bowler et al. 2010; Hartig et al. 2003; et al. 2009a; et al. Samtliga bidrar till en bättre folkhälsa med exempelvis snabbare rehabilitering och kortare sjukskrivning. Bostadsområden som har hög andel grönstruktur har visat sig ha högre odds för bättre fysisk och mental hälsa (OR 1.37 och OR 1.6) [Sugiyama et al. Rekreationsmöjligheter och socialt sammanhang anses förklara en del av relationen. Forsk- ning från visar att sannolikheten för att individer ska vara fysiskt aktiva är högre om de har god tillgång till grön- struktur [Coombes et al. Det positiva sambandet mellan tillgång till grönområden och att uppnå rekommenderade nivåer av fysisk aktivitet, samt lägre sannolikhet för övervikt eller fetma har visats i flertalet studier [et al. 2007; Coutts et al. 2013; Mytton et al. 2012; Toftager et al. Samtliga var signifikanta efter justering för socioekonomi. Som känt minskar fysisk aktivitet flertalet riskfaktorer för ohälsa, hjärtkärlsjukdom och diabetes typ 2 [et al. Den positiva relationen mellan grönstruktur och fysisk aktivitet räcker dock inte som hypotes för att förklara hela sambandet mellan ekosystem och hälsa [Bowler et al. 2010; et al. 2008; et al. Funktionen av grönområden varierar och hälsa främjas inte bara genom kulturella tjänster utan många hälsovinster återfinns i de reglerande ekosystemtjänsterna. Bland dem finns flera tjänster som har en direkt koppling till hälsovinster, exempelvis reglering av lokalt klimat [et al. 2007; et al. 2009] och luftrening [Pugh et al. 2012; Yin et al. Hälsoeffekter av värme är väl- studerat framför allt i relation till ökad hjärtkärl- och lungsjuklighet samt dödlighet [Kovats & Hajat 2008; Michelozzi et al. 2009; Rocklöv & 2008]. Naturlig temperatursänkning från grönstruktur kan minska risken för värmerelaterad sjuklighet och dödlighet och har en stor betydelse speciellt under nattetid [et al. 2007; Zoulia et al. Luftföroreningar förstärker den värmerelaterade sjukligheten, påverkar hjärtkärl- och lung- sjukdom samt lungfunktion och lungutveckling hos barn [Ayres et 2009; Götschi et al. 2008; Maheswaran et al. 2010; Pope & Dockery 2006]. I har man beräknat att 9 500 fall av förtidig död sker på grund av luftföroreningar och har uppskattat en ökad kostnad för sjukvården till miljoner samt miljoner i förlorad produktivitet [Rowe 2011]. träd i beräknas spara samhället miljarder i reningskostnader genom att binda luftföroreningar, då är inte vinster för sjukvården inräknat [et al. En studie gjord i visade att utan stadsnära skog skulle den relativa risken för dödsfall öka till följd av högre ozonhalter [et al. Behovet av reglerande ekosystemtjänster ökar med klimat- förändringen för att effektivt kunna hantera majoriteten av de hälsoeffekter och ökade riskgrupper som väntas [et al. 2010; 2004]. Även om förhållandet mellan grönstruktur och fysisk hälsa är svårt att bevisa, så går det med säkerhet att säga att hjärtkärl- och lung- sjukdom minskar med ökande mängd grönstruktur [et al. 2013; 2010]. Tillgång till grönstruktur har oberoende associerats med längre livslängd [Takano et al. 2002] samt lägre dödlighet i stroke och cirkulationsorganens sjukdomar [Hu et al. 2008; 2011; 2008]. Villeneuve et al. [2012] visade att boende i gröna områden har lägre dödlighet, även efter kontroll för luftföroreningshalter och starkast samband fanns för lungsjukdom (RR 0.91). En studie från visade att den årliga prevalensen av 15 av de 24 vanligaste sjukdoms- kategorierna var lägre i områden med mycket grönstruktur [et al. mer grönstruktur i bostadsområdet motsvarar en minskning av antalet symtom jämfört med en åldersminskning och ger ökad resiliens mot kronisk sjukdom [De Vries et al. 2003; et al. Forskning visar även att naturliga miljöer påverkar hjärn- och muskelaktivitet (EEG, EMG), stresshormon, blodtryck och cell- aktivitet [Hartig et al. 2003; et al. 2003; 2012; et al. Individer med mycket grönstruktur (inom 1km radie) i sin omgivning mår bättre både fysiskt och psykiskt än de som har låg andel och större avstånd [de Vries et al. 2003; Di Nardo et al. 2010; et al. 2006; 2007; et al. 2010; Sugiyama et al. 2008; et al. 2010; et al. Effekterna var signifikanta även efter korrigering för socioekonomi, demografi och urbanitet och effek- ten av grönstruktur verkar starkast hos äldre, barn och individer med låg socioekonomi. Ojämlikheter i hälsa relaterat till inkomst är lägre för individer boende i de grönaste områdena [2008]. Ny forskning har även funnit samband mellan högre födelsevikt och närhet till grönstruktur [Dadvand et al. 2012a, 2012b; et al. Även om sambandet är komplext och påverkas av många intera- gerande faktorer visar majoriteten av studierna att det finns hälso- vinster av ekosystemtjänster. Hälsoekonomiska vinster har mest analyserats utifrån investering i grönstruktur och kostnads- besparingar för hälso- och sjukvård. För att få en bättre kvanti- fiering och värdering av hälsovinster av ekosystemtjänster behövs vidare tvärvetenskaplig forskning på sambanden. I många fall är de underliggande mekanismerna fortfarande okända. Terminologin varierar mellan discipliner och det behövs en identifiering av indikatorer för att överbrygga de sektoriella skillnaderna. , Vivanco MG, , Bermejo V, Palomino I, Garrido JL, , P, & Artíñano B, (2011). Modelling the influence of peri-urban trees in the air quality of region (). Environ Pollut 159: 2138–2147. Ayres JG, , Annesi-Maesano I, , , Helms PJ, , Windt M & Forastiere F, (2009). Climate change and respiratory disease: position statement. Eur Respir J 34: 295–302. , , & , (2012). Exercise-, nature- and socially interactive-based initiatives improve mood and self-esteem in the clinical population. Perspect Public Health 132(2): 89–96. , Sallis JF, Dzewaltowski DA, & , (2002). Toward a better understanding of the influences on physical activity – the role of determinants, correlates, causal variables, mediators, moderators, and confounders. Am J Prev Med 23(2): 5–14. , , , , Ardö J, Wadbro J, , & Skärbäck E, (2008). Recreational values of the natural environment in relation to neighbourhood satisfaction, physical activity, obesity and wellbeing. J Epidemiol Community Health 62(4): e2. Bowler DE, , Knight TM, , (2010). A systematic review of evidence for the added benefits to health of exposure to natural environments. BMC Public Health 10: 456–465. , (2005). Economic benefits of accessible green spaces for physical and mental health: scoping study. Final report for the Forestry Commission. Coombes E, , & Hillsdon M, (2010). The relationship of physical activity and overweight to objectively measured green space accessibility and use. Soc Sci Med 70: 816–822. Coutts C, Chapin T, , & , (2013). Country- level effects of green space access on physical activity. J Phys Act Health 10(2): 232–40. Dadvand P, de Nazelle A, Figueras F, Basagaña X, Su J, Amoly E, Jerret M, Vrijheid M, Sunyer J, & Nieuwenhuijsen MJ, (2012a). space, health inequality and pregnancy. Environ Int 40:110–115. Dadvand P, Sunyer J, Basagaña, Ballester , Lertxundi A, Fernández-Somoano A, Estarlich M, , Mendez MA, & Nieuwenhuijsen MJ, (2012b). Surrounding greenness and pregnancy outcomes in four Spanish birth cohorts. Environ Health Perspect 120(10): 1481–1487. De Vries S, Verheij RA, Groenewegen PP, & Spreeuwenberg P. Natural environments- healthy environments? An exploratory analysis of the relationship between greenspace and health. Environ Plan A 35: 1717–1732. Di Nardo F, Saulle R, & La , (2010). areas and health outcomes: a systematic review of the scientific literature. Ital J Public Health 7(4): 402–413. , , Butry, DT, , & Chase JM, (2011). trees and the risk of poor birth outcomes. Health Place 17: 390–393. ECOTEC, (2008). The economic benefits of : The public and business case for investing in and a review of the underpinning evidence. Commissioned from ECOTEC by The on behalf of Natural Economy Northwest. Fuller RA & , (2009). The scaling of green space coverage in European cities. Biol Lett 5: 352–355. , Handley JF, Ennos AR & Pauleit S, (2007). Adapting Cities for Climate Change: The Role of the . Built Environ 33(1): 115–133. Götschi T, , Sunyer J & Künzli N, (2008). Long-term effects of ambient air pollution on lung function – A Review. Epidemiology 19(5): 690–701. Hanski I, , Fyhrquistc N, Koskinend K, Torppaa K, Laatikainene T, Karisolac P, Auvinend P, Paulind L, Mäkeläb MJ, Vartiainene E, Kosunenf TU, Aleniusc H, & Haahtela T, (2012). Environmental biodiversity, human microbiota and allergy are interrelated. PNAS 109(21): 8334–8339. Hartig T, , Jamner LD, , & Garling T, (2003). Tracking restoration in natural and urban field settings. J Environ Psychol 23(2), 109–123. Hu Z, Liebens J, & . Linking stroke mortality with air pollution, income, and greenness in northwest : an ecological geographical study. Int J Health Geogr 7: 20. , Hayes SE, Yoskowitz D, , Summers JK, , & , (2010). Accounting for natural resources and environmental sustainability: linking ecosystem services to human well-being. Environ Sci Technol 44(5): 1530–1536. Keesing F, Belden LK, Daszak P, , Harvell CD, , P, Jolles A, , , , Bogich T, & Ostfeld RS. Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases. Nature 468(7324): 647–52. Keniger LE, , KN, & Fuller RA, (2013). What are the Benefits of Interacting with Nature? J. Environ. Public Health 10: 913–935. Kovats RS & Hajat S, (2008). Heat stress and public health: a critical review. Health 29: 41–55. Largo-Wight E, (2010). Cultivating healthy places and com- munities: evidence-based nature contact recommendations. Int J Environ Health Res 21(1): 41–46. , , & Stormark KM, (2003). Selective attention and heart rate responses to natural and urban environments. J Environ Psychol 23:125–134. Maheswaran R, (2010). The health benefits of urban green spaces: a review of the evidence. J Pub Health 33(2): 212–222. , (2012). Vid Medicatrix naturae: does nature minister to the mind? Biopsychosoc Med 6(1): 11–20. , van Dillen SME, Verheij RA, & Groenewegen PP, (2009a). Social contacts as a possible mechanism behind the relation between green space and health. Health Place 15(2): 586–595. , Verheij RA, De Vries S, Spreeuwenberg P, Schellevis FG, & Groenewegen PP, (2009b). Morbidity is related to a green living environment. J Epidemiol Community Health 63(12):967–973. , Verheij RA, Spreeuwenberg P, & Groenewegen PP, (2008). Physical activity as a possible mechanism behind the relation- ship between green space and health: A multilevel analysis. BMC Public Health 8: 206. , Verheij RA, Groenewegen PP, de Vries S, & Spreeuwenberg P, (2006). space, urbanity, and health: how strong is the relation? J Epidemiol Community Health 60(7):587–92. Maheswaran R, Pearson T, Smeeton NC, Beevers SD, , (2010). Impact of outdoor air pollution on survival after stroke: Population-Based Cohort Study. Stroke 41: 869–877. , Townsend M, Pryor A, , & St Leger L, (2006). Healthy nature healthy people: contact with nature as an upstream health promotion intervention for populations. Health Promot Int 21(1): 45–54. Michelozzi P, Accetta G, De Sario M, D'Ippoliti D, , Baccini M, Biggeri A, , Katsouyanni K, Ballester , Bisanti L, Cadum E, , Forastiere F, , Hojs A, Kirchmayer U, S, Paldy A, , Sunyer J, & Perucci CA, (2009). High temperature and hospitalizations for cardiovascular and respiratory causes in 12 European cities. Am J Respir Crit Care Med 179(5): 383–839. Popham F, (2008). Effect of exposure to natural environment on health inequalities: an observational population study. 372: 1655–1660. Mytton OT, Townsend N, Rutter H, & , (2012), space and physical activity: An observational study using Health Survey for data. Health Place 18(5): 1034–1041. , (2007). Do green areas affect health? Results from a Danish survey on the use of green areas and health indicators. Health Place 13: 839–850. , Crane D, & , (2006). Air pollution removal by urban trees and shrubs in the . 4: 115–123. Pope CA 3rd & Dockery DW, (2006). Health Effects of : Lines that Connect. 56: 709–742. , Peacock J, , & , (2005). The mental and physical health outcomes of green exercise. Int J Environ Health Res 15: 319–337. Pugh TA, R, Whyatt JD, & , (2012), The effectiveness of green infrastructure for improvement of air quality in urban street canyons. Environ Sci Technol 46(14): 7692–9699.