sou · H1B327 · 2013-05-03 00:00:00 — Räkningen ska avges på heder och sam- vete.1 Överförmyndaren granskar inom ramen för sin tillsyn ställ- företrädarens verksamhet med ledning av bl.a. sluträkningen. Överförmyndaren får befria ställföreträdaren från skyldigheten att lämna sluträkning eller besluta att en sådan räkning får lämnas i förenklad form om det med hänsyn till ställföreträdarens och den enskildes förhållanden, tillgångarnas art eller värde eller omständig- heterna i övrigt finns särskilda skäl.2 Befrielse eller lättnad i redovisningsskyldigheten bör i första hand kunna medges om tillgångarna inte är av större omfattning. 114 kap. 18 § FB. 214 kap. 19 § FB. emellertid också att överförmyndaren inte har anledning att anta annat än att ställföreträdaren kommer att förvalta tillgångarna på ett tillfredställande sätt. Även när det gäller fast egendom kan det finnas skäl att pröva om det är möjligt att befria från redovisningsskyldigheten. En be- frielse kan vara motiverad, om det exempelvis är fråga om en fastighet som bebos eller brukas av huvudmannen eller hans eller hennes an- höriga och som inte lämnar någon avkastning. Beslut om förenklad redovisning torde ibland, oberoende av tillgångarnas omfattning, också kunna meddelas om tillgångarna på ställföreträdarens upp- drag förvaltas av exempelvis en banks notariatavdelning eller något annat värdepappersinstitut. Ställföreträdaren bör då i sin årsräkning eller sluträkning kunna göra en enkel hänvisning till bankens eller motsvarande förvaltares redovisning.3 När en god mans eller en förvaltares uppdrag upphör ska han eller hon genast lämna över de förvaltade tillgångarna till den enskilde eller, om någon annan ska överta förvaltningen, till denna person. En förordnad god man eller förvaltare som frånträder sitt uppdrag ska hålla sina räkenskaper och övriga handlingar som rör förvalt- ningen tillgängliga för granskning. Om det behövs ska överförmyn- daren bestämma tid och plats för en sådan granskning.4 När det är möjligt att väcka en skadeståndstalan5 mot den gode mannen eller förvaltaren eller, om talan har väckts, om det finns en lagakraftvunnen dom i ersättningsfrågan, ska räken- skaper och övriga handlingar som rör förvaltningen lämnas över till den som är behörig att ta emot redovisning över förvaltningen.6 Om en god man eller förvaltare anmäler att han eller hon är för- hindrad att inom föreskriven tid (inom en månad) lämna sluträkning till överförmyndaren, kan överförmyndaren bestämma en ny tid för avlämnandet.7 Omständigheter som bör kunna utgöra hinder för att lämna sluträkningen inom föreskriven tid är ställföreträdarens sjukdom samt förvaltningens omfattning. Överförmyndaren kan, om det behövs, sätta ut flera frister efter varandra. Om det å andra sidan inte kan anses finnas något hinder mot att avlämna handlingarna, 3NJA II 1995, s. 83 f. 414 kap. 23 § första stycket FB. 5En talan om skadestånd ska väckas från det att sluträkning m.m. har lämnats över till den som är behörig att ta emot redovisning för förvaltningen, se 12 kap. 15 § FB. 614 kap. 22 § och 23 § andra stycket FB. 714 kap. 20 § FB. kan överförmyndaren besluta om vitesföreläggande enligt 16 kap. 13 § FB.8 Om en förordnad god man eller förvaltare dör är det i stället döds- boet som ska svara för att den enskildes egendom redovisas. Döds- boet har också till uppgift att vidta de åtgärder vid förvaltningens upphörande som vi har nämnt.9 Detta innebär att dödsboet ska vidta åtgärder för att uppdraget ska kunna avslutas. Uppdraget fort- sätter inte efter det att ställföreträdaren har avlidit och dödsboet har alltså inte till uppgift att sköta förvaltningen inom uppdraget. Överförmyndaren kan inte vid vite förelägga dödsboet att full- göra skyldigheten att lämna in en sluträkning, eftersom det enligt bestämmelsen i 16 kap. 13 § FB endast är möjligt att utfärda föreläg- ganden vid vite gentemot förmyndare, gode män och förvaltare. 6.2Hur vanligt är det att dödsboet behöver hjälp med redovisningen och hur hanteras dessa situationer ? Vi har genom att skicka ut en enkät till ett antal överförmyndare undersökt hur vanligt det är att dödsboet behöver hjälp med att upp- rätta en sluträkning samt vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att efterlevande ska kunna få lämpligt stöd i samband med redovis- ningen av huvudmannens egendom. Vi har dessutom frågat överför- myndarna om de begär in en sluträkning från ställföreträdarens dödsbo i de fall ställföreträdaren har avlidit.10 I de svar som överförmyndarna har lämnat på frågorna i vår enkät har i huvudsak följande framkommit. De flesta överförmyndare har uppgett att det är sällan som en god man eller förvaltare avlider ett uppdrag pågår och att det därför är ovanligt att ett dödsbo ska upprätta en sluträkning. I de allra flesta fall begär överförmyndaren in en sluträkning från ställföreträdarens dödsbo. Det förekommer emellertid också att över- förmyndaren befriar dödsboet från skyldigheten att ge in en slut- räkning eller beslutar att den ska ges in i förenklad form. 8NJA II 1995, s. 66 f. och s. 84. 914 kap. 24 § FB. 10Hur enkätundersökningen har genomförts och vilka frågor som ingick i den framgår av bilaga 3 och 4. dessa fall har överförmyndaren begärt in huvudmannens underlag (kontoutdrag från räkningskontot, årsbesked, fakturor och kvitten- ser) för tiden fram tills att en ny ställföreträdare har tagit över. I andra fall har den nye ställföreträdaren ålagts att göra en förteckning över huvudmannens tillgångar per tillträdesdagen samt att granska egen- domsförvaltningen bakåt i tiden. Någon överförmyndare försöker få in sluträkningen men framhärdar inte om det bedöms vara omöjligt. Enligt flera överförmyndare är det vanligt att dödsboet behöver hjälp med att upprätta en sluträkning. Andra överförmyndare menar dock att behovet av hjälp är litet. Vissa överförmyndare pekar på att anhöriga kan behöva hjälp även i de fall då ställföreträdaren på grund av sjukdom inte kan fortsätta sitt uppdrag som ställföreträdare, t.ex. då han eller hon drabbas av en kraftig stroke. Det är relativt vanligt förekommande att överförmyndaren för- ordnar en ny ställföreträdare som hjälper dödsboet med att upprätta sluträkningen. Det finns i ett antal kommuner erfarna ställföre- trädare som har förklarat sig villiga att ta sådana uppdrag. Dessa ställföreträdare förordnas ibland som en tillfällig ställföreträdare till dess att en ny ställföreträdare förordnas och ibland som en perma- nent ställföreträdare. I vissa fall kan en tillfällig ställföreträdare också förordnas för att granska den sluträkning som har upprättats av en ny ställföreträdare. Detta medför dock en tyngre arbetsbörda för överförmyndaren men har den fördelen att den nye gode mannen inte kommer att granska sin egen sluträkning. I en del fall anlitar dödsboet t.ex. en redovisningsbyrå eller en juridisk byrå för att få hjälp med att upprätta en sluträkning. Någon överförmyndare menar att dödsbon bör kunna få hjälp via god- mansföreningarna. Det pekas dock på att verksamheten inom dessa föreningar bör utvecklas och att det kan krävas ökade resurser i form av statliga ekonomiska bidrag för att kunna höja kompetensen inom föreningarna. Vissa överförmyndare ger de efterlevande information om vart de kan vända sig för att få hjälp. Någon överförmyndare menar att det i FB bör understrykas ställföreträdarens skyldighet att föra en löpande redovisning, eftersom sluträkningen då inte skulle bli så komplicerad för dödsboet. Några överförmyndare uppger att de är beredda att bistå döds- boet med hjälp och råd om hur sluträkningen ska fyllas i. I något fall hjälper överförmyndaren dödsboet genom att upprätta ett förslag till sluträkning efter det att dödsbodelägarna har lämnat in uppgif- terna för redovisningsperioden. Dödsbodelägarna kan därefter välja att skriva under slutredovisningen. Någon överförmyndare är i dessa situationer mer generös än vanligt med att bevilja anstånd. Det pekas också på att ställföreträdare bör informeras om att ett dödsbo har skyldighet att upprätta sluträkning och att det är lämp- ligt att informera sina anhöriga t.ex. om var de dokument som rör ställföreträdarskapet förvaras. En del överförmyndare menar att det inte bör finnas någon skyl- dighet för överförmyndaren att bistå dödsboet, eftersom det är överförmyndaren som har tillsynsansvaret och därmed kommer att granska sluträkningen. Några överförmyndare anser att ett dödsbo, oavsett närhet i släkt- skap, inte borde ha någon skyldighet att upprätta en sluträkning. Det kan anses stötande att de efterlevande har detta betungande ansvar för något som de aldrig har åtagit sig. En del överförmyndare pekar på att det kan medföra extra kost- nader om dödsboet måste anlita sakkunnig hjälp med att upprätta sluträkningen och menar att sådana kostnader skulle kunna åläggas kommunen om begreppet särskilda skäl i 12 kap. 16 § FB utvidgas. Andra överförmyndare menar att kostnaderna för detta bör betalas av dödsboet. 6.2.2Enkätsvar från gode män och förvaltare Vi har genom att skicka ut en enkät till gode män och förvaltare11 undersökt hur vanligt det är att dödsboet behöver hjälp med att upprätta en sluträkning samt vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att efterlevande ska kunna få lämpligt stöd i samband med redo- visningen av huvudmannens egendom. I de svar som gode män och förvaltare har lämnat på frågorna i vår enkät har i huvudsak följande framkommit. Det anses bland gode män och förvaltare som ytterst olämpligt att dödsboet ska lämna in en sluträkning eftersom det inte är möjligt för de efterlevande att avge en sluträkning på heder och samvete beträffande ett uppdrag som de inte har varit delaktiga i. Dessutom kan dödsboet inte få ut kontoutdrag för huvudmannens konton, eftersom dödsboet inte har fullmakt för detta. I en del fall är döds- bodelägarna inte heller lämpade att upprätta en slutredovisning. 11 Hur enkätundersökningen har genomförts och vilka frågor som ingick i den framgår av bilaga 3 och 4. anhörig kan vara dement, sjuk eller sakna tillräcklig kunskap för att kunna upprätta en slutredovisning. Det är mycket vanligt att ett dödsbo efter en god man eller för- valtare behöver hjälp med att upprätta en sluträkning. I vissa kom- muner förordnar överförmyndaren alltid en ny ställföreträdare som hjälper dödsboet med att upprätta en sluträkning. Det finns också exempel på att överförmyndaren och en grupp ställföreträdare i en lokalförening (till frivilliga sam- hällsarbetare) har kommit överens om att skapa en stödgrupp som har till uppgift att erbjuda stöd till ställföreträdares dödsbon. Döds- boet anmäler då sitt behov av stöd till överförmyndaren, som i sin tur underrättar stödgruppen, vilken utser en medlem som hjälper dödsboet. Som ersättning får denne ett arvode av dödsboet. Döds- boet är i dessa fall fortfarande ansvarigt för upprättade sluträkningar, redogörelser och förteckningar. För att ge efterlevande till en ställföreträdare lämpligt stöd före- slår flera av de gode män och förvaltare som har besvarat enkäten att dödsboet endast ska ha till uppgift att lämna in ställföreträdarens handlingar till överförmyndaren. Därefter ska överförmyndaren för- ordna en ny ställföreträdare som ska slutföra uppdraget för döds- boets räkning samt upprätta en slutredovisning. Den nye ställföre- trädaren kan förordnas för att endast ha dessa uppgifter eller för att ha ställföreträdaruppdraget även därefter. Ett alternativ är att över- förmyndaren erbjuder dödsboet lämpligt stöd med att upprätta en sluträkning. 6.3Vilka åtgärder behöver vidtas för att ge de efterlevande lämpligt stöd i samband med redovisningen av huvudmannens egendom? 6.3.1Dödsboets skyldighet att upprätta en sluträkning bör enligt direktiven finnas kvar Det har i en del av svaren på vår enkät framförts att dödsboet efter en ställföreträdare inte bör ha någon skyldighet att upprätta en slut- räkning över huvudmannens egendom, eftersom det inte är möjligt för de efterlevande att avge en sluträkning på heder och samvete beträffande ett uppdrag som de inte har varit delaktiga i. Av våra direktiv framgår dock att reglerna om dödsboets skyl- dighet att avge sluträkning inte bör ändras. Vi har därför inte gjort några överväganden i den frågan. Detta innebär att vi utgår ifrån dels att dödsboets skyldighet att avge en sluträkning ska finnas kvar, dels att dödsboet även framöver ska avge sluträkningen på heder och samvete. Vi kommer att överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att de efterlevande ska få lämpligt stöd vid sin redovisning av huvud- mannens egendom. 6.3.2Hur vanligt är det att dödsboet efter en ställföreträdare behöver hjälp med att upprätta sluträkningen? Av svaren på vår enkät framgår att det är sällan som en ställföre- trädare avlider ett uppdrag pågår och att det därför är ovanligt att hans eller hennes dödsbo ska upprätta en sluträkning. Det är dock i de fall det förekommer relativt vanligt att dödsboet behöver hjälp med att upprätta sluträkningen. Vi har genom svaren på vår enkät uppfattat det som att döds- boets behov av hjälp i de flesta fall tillgodoses genom att överför- myndaren, ställföreträdarens efterlevande och, i vissa fall, godmans- föreningar finner praktiska lösningar. Vi menar dock att vissa av dessa lösningar är att föredra framför andra och att det också finns ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att de efterlevande ska få tillräckligt stöd i dessa situationer. 6.3.3Vilket stöd bör dödsboet kunna få med att upprätta sluträkningen? Vår bedömning: En god man eller förvaltare som ska ta över uppdraget som ställföreträdare bör inte hjälpa dödsboet med att upprätta en sluträkning. Det bör inte heller vara möjligt att för- ordna en god man eller förvaltare som enbart har till uppgift att hjälpa dödsboet med denna uppgift. Personer som har erfaren- het av uppdrag som god man eller förvaltare bör däremot kunna bistå dödsboet vid upprättandet av sluträkningen. Det finns också möjlighet för dödsboet att vid behov anlita t.ex. en redovisningsbyrå eller en juridisk byrå för att fullgöra sin skyldighet att upprätta en sluträkning. Överförmyndaren bör inte hjälpa dödsboet med att upprätta en sluträkning eftersom myndigheten i sin tillsyn ska granska Överförmyndaren kan däremot upplysa dödsboet bl.a. om vilka uppgifter som ska tas upp i sluträkningen och om möjlig- heten att anlita extern hjälp för att upprätta den. Bör den gode mannen eller förvaltaren som ska ta över ställföreträdar- uppdraget hjälpa dödsboet med att upprätta en sluträkning? Av svaren på vår enkät framgår att det är relativt vanligt att överför- myndaren förordnar en ny ställföreträdare som hjälper dödsboet med att upprätta sluträkningen. Dessa ställföreträdare förordnas i en del fall tillfälligt enbart med uppgift att hjälpa dödsboet med denna uppgift. I andra fall är det den ställföreträdare som ska ta över uppdraget som ger dödsboet hjälp. Det finns enligt vår mening fördelar med att en person som har uppdrag som god man eller förvaltare hjälper dödsboet med att upp- rätta sluträkningen. En sådan person har ofta erfarenhet av hur en sluträkning ska upprättas. Om det är den ställföreträdare som ska ta över uppdraget som god man eller förvaltare som ger sådan hjälp, får han eller hon dessutom omgående inblick i vilken egendom huvudmannen har och hur den har förvaltats. En annan för- del är att ställföreträdaren, till skillnad från dödsboet, genom sitt uppdrag normalt har möjlighet att begära ut kontoutdrag etc., att använda som underlag vid upprättandet av sluträkningen, från banker och andra värdepappersinstitut.12 Vi ser dock vissa problem med att det är den ställföreträdare som ska ta över uppdraget som hjälper dödsboet med att upprätta sluträkningen. Till en början kan det ifrågasättas i vilken egenskap den nye ställföreträdaren bistår dödsboet. Med nuvarande reglering bör en sådan uppgift inte rimligen kunna inrymmas i ställföreträ- darens uppdrag som god man eller förvaltare. Det finns emellertid en möjlighet för ställföreträdaren att hjälpa dödsboet även om det inte formellt ingår i uppdraget. Det bör dock observeras att de åtgärder som ställföreträdaren vidtar då inte står under överförmyn- darens tillsyn. Inte heller kan ställföreträdaren bli skadeståndsskyl- dig gentemot huvudmannen enligt de bestämmelser som finns i FB. Ett annat problem som kan uppkomma då en ny ställföreträdare hjälper dödsboet med att upprätta en sluträkning är att ställföreträ- 12 Det är dock bara förvaltare som har den rättsliga behörigheten att få ut kontoutdrag. män brukar emellertid också få ut kontoutdrag, då dessa krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. daren (även om det formellt är dödsboet som avger sluträkningen) kan komma att påverka sluträkningens utformning och innehåll i sådan omfattning att han eller hon senare inte på ett objektivt sätt kan granska den tidigare ställföreträdarens förvaltning. Vi anser därför att den ställföreträdare som ska ta över uppdraget som god man eller förvaltare inte bör hjälpa dödsboet med att upp- rätta sluträkningen. Detta framstår enligt vår mening som olämpligt både om en sådan uppgift skulle ingå i ett uppdrag som god man eller förvaltare eller om ställföreträdaren skulle bistå dödsboet utan att uppgiften ingår i ett sådant uppdrag. Det förhållandet att det inte är en förordnad ny ställföreträdare som bistår dödsboet med upprättandet av sluträkningen medför att dödsboet inte har möjlighet att få ut kontoutdrag etc. från banker och andra värdepappersinstitut. Vi menar dock att detta blir en kon- sekvens av att det i ett ställföreträdaruppdrag inte bör ingå att bistå dödsboet med att upprätta sluträkningen. Att sådant material där- med inte kommer att ingå som underlag vid dödsboets upprättande av sluträkningen får kompenseras av att överförmyndaren vid sin granskning av sluträkningen kan begära ut detta material i syfte att kunna utöva sin tillsyn.13 Bör dödsboet kunna få hjälp av en person som har erfarenhet av uppdrag som god man eller förvaltare men som inte ska ta över uppdraget som ställföreträdare? Bland de personer som har uppdrag som god man eller förvaltare finns det en kompetens och erfarenhet som bör kunna användas i de fall ett dödsbo behöver hjälp med att upprätta en sluträkning. Man kan dock fråga sig om en person som redan har andra uppdrag som god man eller förvaltare särskilt bör förordnas som ställföreträdare med uppgift att hjälpa dödsboet eller om sådan hjälp kan ges utan ett sådant förordnande. Att bistå ett dödsbo med att upprätta en sluträkning är en upp- gift som är av en helt annan karaktär än de uppgifter som ingår i ett uppdrag som god man eller förvaltare. Den främsta skillnaden är att uppdraget som ställföreträdare har till syfte att ta till vara huvud- mannens intressen i olika sammanhang. Att bistå ett dödsbo att upp- rätta en sluträkning har inte detta syfte utan ska i stället underlätta för ett dödsbo att fullgöra plikten att upprätta en sluträkning. 13 Se 16 kap. 10 a § FB. framstår enligt vår mening inte som lämpligt att utvidga godman- skaps- och förvaltarskapsinstituten till att även kunna omfatta en uppgift att hjälpa ett dödsbo. Ett dödsbo bör dock på andra sätt kunna få hjälp av personer som har erfarenhet av uppdrag som god man eller förvaltare. En sådan kontakt bör lämpligen kunna förmedlas av överförmyndaren eller av godmansföreningar. Det framgår av svaren på vår enkät att detta redan sker på vissa ställen i landet genom att det finns en överens- kommelse mellan överförmyndaren och en lokal godmansförening om att skapa en grupp av ställföreträdare som har till uppgift att erbjuda stöd till ställföreträdares dödsbon. I vilken utsträckning bör överförmyndaren hjälpa dödsboet? Överförmyndaren har bl.a. till uppgift att utöva tillsyn över gode mäns och förvaltares verksamhet. I sin tillsyn ska överförmyndaren granska sluträkningar samt andra handlingar och uppgifter angående förvaltningen som ställföreträdarna har lämnat. I de fall ställföreträ- daren avlider ska överförmyndarens granskning i stället avse döds- boets sluträkning. Överförmyndaren kan i sin granskning göra anmärkningar mot förvaltningen. Det förhållandet att överförmyndaren utövar tillsyn på nämnda sätt gör det olämpligt för överförmyndaren att själv i någon vidare bemärkelse befatta sig med dödsboets upprättande av sluträkningen. Detta skulle i så fall innebära att överförmyndaren kan komma att granska en sluträkning som myndigheten själv har upprättat. Även om det ju formellt skulle vara dödsboet som ger in sluträkningen anser vi att en sådan hjälp från överförmyndarens sida på ett nega- tivt sätt kan påverka överförmyndarens objektivitet i samband med granskningen. Det finns däremot inte något hinder mot att överförmyndaren upplyser de efterlevande om vilken typ av uppgifter som ska tas upp i en sluträkning eller om möjligheten att anlita extern hjälp för att upprätta den. I de fall det är ett dödsbo som ger in en sluträkning kan över- förmyndaren i vissa fall få vidta andra åtgärder med anledning av den jämfört med när en sådan räkning ges in av en ställföreträdare. Ett exempel på detta är att överförmyndaren i sin tillsyn vid gransk- ningen av sluträkningen kan behöva hämta in kontoutdrag etc. från banker och andra värdepappersinstitut, eftersom dödsboet inte har haft möjlighet att göra det. Detta innebär naturligtvis inte att över- förmyndaren hjälper dödsboet, utan endast att myndigheten vidtar en särskild åtgärd för att kunna utöva sin tillsyn. Kan dödsboet få hjälp på annat sätt? Det bör även finnas andra sätt för ett dödsbo att få hjälp med att upprätta en sluträkning. Detta kan ske genom att dödsboet vid behov anlitar t.ex. en redovisningsbyrå eller en juridisk byrå för uppgiften. Det framgår av svaren på vår enkät att detta redan förekommer i en del fall. 6.3.4Bör överförmyndaren kunna befria ett dödsbo från skyldigheten att lämna en sluträkning eller tillåta att den lämnas i förenklad form? Vårt förslag: Överförmyndaren ska få befria ett dödsbo efter en god man eller förvaltare från skyldigheten att lämna sluträkning eller besluta att den får lämnas i förenklad form om det med hänsyn till dödsboets och den enskildes förhållanden, tillgångar- nas art eller värde eller omständigheterna i övrigt finns särskilda skäl. Detsamma ska gälla för ett dödsbo efter en förordnad för- myndare. Nuvarande möjligheter till befrielse eller lättnad i skyldigheten att lämna sluträkning gäller endast för ställföreträdare Överförmyndaren får enligt 14 kap. 19 § FB befria en ställföre- trädare från skyldigheten att lämna sluträkning eller besluta att en sådan räkning får lämnas i förenklad form om det med hänsyn till ställföreträdarens och den enskildes förhållanden, tillgångarnas art eller värde eller omständigheterna i övrigt finns särskilda skäl. Det finns ingen motsvarande möjlighet att befria ett dödsbo från skyldig- heten att lämna en sluträkning eller att besluta att en sådan räkning får lämnas i förenklad form. Av uttalanden i förarbeten framgår att en befrielse från eller en lättnad i skyldigheten för en ställföreträdare att lämna sluträkning i första hand bör kunna ske med hänsyn till omständigheter som tar sikte på den enskildes tillgångar. Som vi har redogjort för i av- snitt 6.1 kan det bl.a. röra sig om fall då tillgångarna inte är av större omfattning eller om tillgångarna på ställföreträdarens uppdrag för- valtas av en bank eller ett annat värdepappersinstitut. Bör det vara möjligt att besluta om befrielse eller lättnad i skyldigheten att lämna en sluträkning även för ett dödsbo? Av svaren på vår enkät framgår att överförmyndaren i en del fall i praktiken befriar dödsboet från skyldigheten att ge in en sluträk- ning. Det finns också exempel på att överförmyndaren godtar att sluträkningen ges in i förenklad form. Som vi har redogjort för i avsnitt 6.3.2 är det ovanligt att det blir aktuellt för ett dödsbo att upprätta en sluträkning, eftersom det är sällan en ställföreträdare avlider ett uppdrag pågår.