sou · H1B358 · 2013-08-29 00:00:00 — Pojkar har alltid läst mindre än flickor, och deras språkmognad är . Därför är läsning och skrivning exempel på ett område som kräver genusmedvetenhet kanske med särskilt fokus på pojkar. Vad gäller personer med funktionsnedsättningar har utredningen inte kunnat hitta någon forskning som belyser läsförståelse uppdelat efter kön och det går därför inte att säkert uttala sig om förhållanden mellan flickors och pojkars eller kvinnors och mäns läsförståelse i målgrupperna för lättläst. För att väcka lusten att läsa hos pojkar och män kan lättlästa texter till viss del inriktas mot intresseområden som kan locka dem till läsning. De personer som behöver lättläst är i regel inte de som själva efterfrågar eller köper lättläst material. Istället är det föräldrar eller personal på olika institutioner som fungerar som så kallade förmedlare och som uppmärksammar dem på denna möjlighet att få anpassat material. Ofta måste förmedlarna också vara de som tillhandahåller det lättlästa materialet. Att ge sina barn stimulans genom att läsa högt är viktigt för de allra flesta föräldrar, så även för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller dyslexi. Dessa föräldrar eller andra närstående, kan då behöva anpassade texter. Även för vuxna med funktionsnedsättning finns ofta närstående som vill engagera sig i deras utveckling och ge dem möjligheter till läsupplevelser. Olika målgrupper för lättläst 3.6.2Förskollärare, lärare och annan skolpersonal i barn- och ungdomsskolan Alla barn som tillhör målgrupperna för lättläst finns också inom skolväsendet.9 För dessa barn och elever behövs alternativa lärverktyg som t.ex. e-böcker, talsyntesprogram, stavningskontroll, anteckningshjälpmedel, barnböcker och skönlitteratur på lättläst för att kunna ge en bra pedagogisk verksamhet och en likvärdig utbildning. En av skolans uppgifter är att inspirera eleverna till att läsa och öka intresset för litteratur. Att läsa förstärker språkutvecklingen och litteraturen har därför en viktig plats i undervisningen. Läsning är särskilt viktigt för språkutvecklingen hos elever som inte har svenska som modersmål. Förmågan till kritiskt tänkande, att granska och analysera frågeställningar och företeelser kan också utvecklas genom läsning av skönlitteratur. Alla elever ska få en utbildning anpassad efter förutsättningar och behov. Skolinspektionen konstaterar i en kvalitetsgranskning att anpassningen av undervisningen för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi behöver utvecklas i nästan samtliga av de granskade skolorna.10 Elever med utvecklingsstörning ska få en utbildning i grundsärskolan och gymnasiesärskolan som är anpassad efter varje elevs förutsättningar. Innan en kommun beslutar att ta emot ett barn i särskolan måste kommunen göra en psykologisk, pedagogisk, medicinsk och social bedömning av elevens behov av särskoleutbildning. Omkring 9 700 elever går i grundsärskolan. Eleverna går i särskilda klasser eller integrerat i . Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som kallas träningsskola. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolans ämnen. Gymnasiesärskolan är en frivillig skolform som ungdomar med en utvecklingsstörning kan välja efter avslutad grundsärskola eller träningsskola. Cirka 8 800 elever går i gymnasiesärskolan. Gymnasiesärskolan erbjuder program som främst är inriktade på yrkesförberedelser. Elever som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan ska tas 9Skolväsendet omfattar skolformerna: förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. 10Skolinspektionen 2011:8, Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i . Olika målgrupper för lättläst emot i specialskolan om de är dövblinda eller annars synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning eller är döva eller hörselskadade, eller har en grav språkstörning. Specialskolan har cirka 460 elever inskrivna. 3.6.3Lärare och personal inom vuxenutbildningen Vuxna personer som har en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada kan studera inom särskild utbildning för vuxna (särvux) det år han eller hon fyller . Närmare 4 600 elever går på olika nivåer inom särvux. Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare (sfi) erbjuds dem som har rätt till det. 100 000 personer deltog i sfi-utbildning och antalet har ökat markant under senare år.12 Invandrare har rätt till utbildning i sfi det år han eller hon fyller , är bosatt i landet och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter att en person fått rätt till sfi-utbildning. Biblioteken har ett uppdrag att främja läsning och tillgång till litteratur och både folkbibliotekarier och skolbibliotekarier har en läsfrämjande roll. Folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att erbjuda litteratur anpassad till deras behov och åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska. Folkbiblioteken ska vidare ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur anpassad till deras behov.13 Bibliotekarierna genomför läsfrämjande aktiviteter, den vanligaste aktiviteten är bokprat som innebär att en bibliotekarie besöker en grupp barn och pratar om böcker och läser högt ur någon bok som kan intressera barnen. Andra vanliga läsfrämjande aktiviteter är författarmöten och sagostunder. 11Skolverkets statistik, Samtliga skolformer, Tabell 1: Skolor och elever /13. 12Skolverkets statistik, Sfi, Tabell 1: Elever, nybörjare och kursdeltagare 1997–2011. 13Ny bibliotekslag trädde i kraft . Olika målgrupper för lättläst 3.6.5Läsombud och personal inom vården Personer med olika former av funktionsnedsättningar, exempelvis utvecklingsstörning eller demenssjukdom kan bo på ett gruppboende enligt lagen om särskilt stöd och service. De boende ska ges möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt efter vars och ens förmåga. Verksamheterna bedrivs efter individuellt biståndsbedömda insatsplaner. De boende har tillgång till vård- eller stödpersonal. Personer som bor på gruppboende behöver tillgång till information och olika aktiviteter som alla andra. Personalen har en viktig uppgift att uppmuntra till enskild läsning och högläsning i grupp. Läsombud är personer som med stöd av CFLL har tagit på sig ett extra uppdrag att försöka inspirera till läsning bland personer med funktionsnedsättningar och demenssjukdom. Alla människor ska kunna kommunicera med myndigheter och ta del av dess information. Handisam har i sina riktlinjer beskrivit vilka krav som ställs på skriftlig information, webb-platser och e- tjänster, film och digitala medier, telefonsamtal, korrespondens och meddelanden, personliga möten och konferenser.14 Det är oftast de informationsansvariga på myndigheterna som bevakar och arbetar med detta. Flera myndigheter har lättläst information på sin hemsida. Det finns ett stort antal intresseorganisationer med anknytning till ovan nämnda målgrupper. Exempel på sådana är , , , Hjärnkraft, FUB, Grunden m.fl. Dessa föreningar informerar och inspirerar sina medlemmar till aktiviteter och är viktiga förmedlare av lättläst. En stor grupp läsovana personer som inte har tränat upp sin läsförmåga varken i skolan eller efteråt gör det genom kurser på folkhögskolor, på arbetsplatser eller i studiecirklar genom att få 14 Handisam, Riv hindren - Riktlinjer för tillgänglighet 2012. Olika målgrupper för lättläst information och vägledning om lättlästa böcker och tidningar. Flera folkhögskolekurser har långsammare studietakt och riktar sig bl.a. till personer med läs- och skrivsvårigheter. De erbjuder också kurser för personer med funktionsnedsättningar och för invandrare. Även studieförbunden har ett stort antal studiecirklar som riktar sig till personer med funktionsnedsättningar, och till invandrare som inte har svenska som första språk. 4 Aktörer inom lättläst I utredningens uppdrag ingår att identifiera och beskriva relevanta aktörer inom olika sektorer, som skulle kunna bidra till arbetet för lättläst. Aktörerna är de som tillhandahåller olika former av lättläst material till de tidigare beskrivna målgrupperna. Ingen av aktörerna har någon inriktning utifrån kön. Aktörerna har delats in i de som är offentliga, det civila samhället och de som är kommersiella. Vi har även studerat lättläst i några andra länder. 4.1Offentliga aktörer – statliga för lättläst nyhetsinformation och litteratur, () har inga andra statliga stiftelser eller myndigheter något uttalat uppdrag som gäller produktion av lättlästa nyheter eller lättläst litteratur. Många myndigheter har dock uppdrag utifrån funktionshinderspolitiken eller kultur- och språkpolitikens mål om lättillgänglig information och allas rätt till att utveckla och tillägna sig det svenska språket. Inom utbildningspolitiken finns också uppdraget att undervisningen ska bidra till att alla elever och studerande utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. () vars formella namn är nyhetsinformation och litteratur () är en statlig stiftelse. Stadgarna för stiftelsen fastställdes av regeringen . Enligt dessa är stiftelsens ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ombesörja utgivning av lättlästa böcker. Tidningen ska inte driva opinionsbildning i partipolitiska eller intressepolitiska frågor. Verksamheten ska drivas utan vinstsyfte inom ramen för avtal mellan staten och stiftelsen, avtalen är treåriga och det senaste löper för tiden –. Riktlinjer för CFLL beslutas av regeringen i taget, senast för . CFLL leds av en direktör samt en styrelse med sex ledamöter och tre suppleanter. Styrelsen utses av regeringen och direktören utses av styrelsen. Stiftelsen har 28 personer anställda. Det övergripande verksamhetsmålet för statens bidrag enligt riktlinjerna till CFLL är att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. Verksamheten delas in i: Läsombud och övrig marknadsföring Rollen som inklusive Lättläst-tjänsten Lättläst i skolan. 8 SIDOR är en nyhetstidning som skrivs på lättläst svenska och med stor text, texterna kräver inte heller stora förkunskaper av läsaren. Den finns som papperstidning, ljudtidning och för läsplatta. Tidningen utkommer en gång som papperstidning. Dessutom drivs webbsidan där redaktionen varje vardag lägger ut nyheter. Varje vardag görs också en radiosändning med nyheter. erbjuder läsaren de viktigaste nyheterna på lättläst. Vid större nyhetshändelser uppdateras webbsidan . Ett arbete med att ta fram en nyhetsapplikation för mobila enheter har inletts och lanseras en första nyhetsapplikation till dem som använder . Tidningen har en blogg och finns också på Facebook och Twitter. Chefredaktören är ansvarig utgivare. Dessutom arbetar tre journalister och en bildredaktör med att producera tidningen. Inriktningen är att förklara vad, var och varför något har hänt. Upplagan och därmed även efterfrågan på tidningen 8 SIDOR har varierat från en upplaga på 6 000 till en upplaga som högst på drygt 12 2003. låg upplagan på knappt 9 000. Prenumeranter finns inom , grundsärskolan, gymnasiesärskolan, bibliotek och inom omsorgen. En läsarundersökning visade att varje tidning läses av cirka åtta personer. Läsare av papperstidningen är: elever och lärare i , personer med intellektuella funktionsnedsättningar och deras personal och lärare, bibliotek och övrigt, elever och lärare inom vuxenundervisning och sfi. hade 2012 cirka 900 000 besök av 345 000 enskilda besökare vilket innebär cirka 4 000 besökare per dag, detta är en ökning av besöken från föregående år. 8 SIDOR har startat ett projekt för alla med medel från (), arbetet går ut på att utveckla ett kommentarsfält anpassat till personer med funktionsnedsättningar. Tidningen är också sammankallande till branschmöten om digital tillgänglighet. LL-förlaget ger ut lättlästa böcker. Böckerna har framförallt varit riktade till en vuxen publik, men har antalet böcker till barn och unga ökat. Fyra personer arbetar på förlaget. En lättläst bok ska ha ett tydligt innehåll, språket ska vara konkret och vardagligt. Böckerna är ofta illustrerade med ett tydligt typsnitt och grafisk form med luft kring text och bild. Böckerna är indelade i tre nivåer: 1.Lättast: Här finns böckerna där bilder är det som bär berättelsen. Mycket lite text med enkla meningar och korta rader. Lätta kapitelböcker där handlingen utspelas i vardaglig miljö och har få personer. Ordvalet är enkelt, meningarna korta. 2.Lättare: Handlingen är enkel och väl disponerad, ord och uttryck är välkända, meningarna korta. Böckerna är oftast illustrerade men pocketböcker, klassiker och en del ungdomsböcker kan sakna illustrationer. 3.Lätt: De skönlitterära böckerna är tjockare kapitelböcker med längre meningar och ovanligare ord. Bisatser och bildspråk förekommer. Handlingen kan hoppa och rum och ha ett större persongalleri. tar upp ämnen som kräver viss förförståelse men de är alltid illustrerade så att bilden stöder texten Generellt gäller att böckerna på nivå 1 riktar sig till personer som håller på att lära sig svenska och även till personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Nivå 2 riktar sig främst till läsovana ungdomar, men även invandrare som redan har lärt sig svenska lite bättre. Nivå 3 riktar sig till skolungdomar och vuxna med lässvårigheter. De flesta böckerna är originalutgåvor på lättläst men på nivå 2 och 3 finns även återberättelser av redan utgivna böcker. Alla böcker presenteras i en boktidning och på webbsidan. LL-förlaget har totalt gett ut cirka 700 titlar, 317 titlar finns för beställning varav 19 i . gav förlaget ut 26 titlar på alla tre nivåer, bland dem nio böcker inom uppdraget lättläst i skolan. Titlar på den lättaste nivån har prioriterats. De titlar som riktas till en bred publik har möjlighet att betala sina egna produktionskostnader medan titlar som är riktade till personer med utvecklingsstörning inte har samma möjlighet att gå med vinst eftersom försäljningen då endast ligger på 200–500 exemplar. Förlaget bedriver utvecklingsarbete för att inleda utgivning i form av electronic publication (epub), en standard för e-böcker. CFLL har en egen postorderförsäljning men böckerna säljs även via nätbokhandlarna som , och genom fysiska bokhandlare. Organisationer och bibliotek kan teckna ett årsabonnemang för alla lättlästa böcker som ges ut . Priset för en lättläst bok varierar mellan 40–beroende på om det är små pocketböcker eller större faktaböcker. Försäljningen av lättlästa böcker har ökat stadigt under en period. sålde CFLL cirka 30 000 böcker och över 75 000 böcker. De största kundgrupperna är skolan, biblioteken och bokhandeln. har CFLL haft ett särskilt uppdrag att öka utbudet och användandet av lättläst i skolan och har för detta tilldelats extra medel. Totalt disponerar de för detta ändamål, CFLL samverkar med Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) om lättläst i skolan. En redovisning av denna verksamhet visar att de extra resurserna har använts till utökning av tidningsverksamheten, till lättläst litteratur för elever och ökade marknadsaktiviteter mot skolan. 8 SIDOR har särskilt inriktat sig på områdena delaktighet, digitalisering och demokrati med bl.a. en blogg och Twitter för ökad dialog. En bilaga om demokrati och politik trycktes 2012 inför riksdagsvalet . LL-förlaget har totalt producerat 26 titlar inom skolsatsningen med både skönlitteratur och faktaböcker. På webbsidan finns en särskild avdelning som riktar sig till lärare med lärarhandledningar, lektionsförslag för de nya bokproduktionerna genom och ett nyhetsbrev. Marknadsföringen av lättläst riktar sig till alla skolformer och lättläst används i allt högre utsträckning på låg- och mellanstadiet. säljer allt bättre och skolan har blivit en stor kund. CFLL ska vara ett på medieområdet i frågor om lättläst och begriplighet. Redan vid en organisationsöversyn 2003 lyftes behovet fram av att tydliggöra uppgiften som ett resurs- och kompetenscenter. I rollen som ingår även att ha god kunskap om förmedlarna inom skola, bibliotek och omsorg och erbjuda dem kompetensutveckling om lättläst. Att betraktas som ett ska också ses som en del av verksamhetens kvalitetsutveckling. CFLL strävar efter att uppfattas som det bästa alternativet inom lättläst när det gäller produktionstekniker, digitala medier och interaktiv webbutveckling. En halvtidstjänst har avsatts för att bevaka relevant forskning inom området och nya forskningsrapporter läggs ut på webbsidan. CFLL har deltagit i forskarnätverket , läsaren och samhället 2007– 2011 och hade där en samordnande funktion. Syftet med nätverket var att stimulera forskning inom området vuxnas läsande och skrivande i ett samhällsperspektiv och att sammanföra forskare från olika discipliner med intressen inom detta område. finns också ett vetenskapligt råd inom CFLL. Det vetenskapliga rådet består av sju forskare från olika områden som deltog i forskarnätverket. Rådet består främst av forskare inom läs- och lärprocesser, pedagogik, didaktik, medie- och kommunikationsvetenskap och svenska. De ska följa verksamheten och föra en kontinuerlig diskussion om språk- och läsutveckling. har tagit fram ett underlag till ett språkdokument om lättläst. Lättläst-tjänsten gör lättlästa bearbetningar av olika slags texter, och erbjuder kurser och föreläsningar om att skriva lättläst. De är specialiserade på att göra information begriplig för personer som är ovana eller svaga läsare. Lättläst-tjänsten har skapat ett certifieringsprogram för att kvalitetssäkra lättläst samhällsinformation, certifieringen gäller ännu endast webbinformation. Kriterierna handlar om tillgänglighet, aktualitet, navigering, innehåll, språk och form. Sex kommuner har fått sina lättlästa webbsidor godkända och det visas genom en certifieringssymbol. Sedan starten har lättläst-tjänsten vuxit, både vad gäller antalet uppdrag och antalet anställda, finns fem anställda (3,35 årsarbetskrafter). Lättläst-tjänsten har kunder inom myndigheter, kommuner, organisationer och företag. genomfördes 143 uppdrag, bl.a. lättlästa sammanfattningar till flera av regeringens utredningar. Tjänstens kostnader räknas inte in i det statliga anslaget utan den ska täcka sina egna kostnader genom kundavgifter. minskade antalet uppdrag och uppdragen var också mindre omfattande. Anledningen till detta tror CFLL kan vara att man inte marknadsfört tjänsten i tillräcklig utsträckning, men kan även bero på ökad konkurrens. Lättlästa nyheter, information och litteratur måste vara tillgängliga för dem som behöver det. Både 8 SIDOR och de lättlästa böckerna behöver bli mer välkända bland dem som har glädje och nytta av dem. Målgrupperna klarar inte alltid av att själva söka lättläst material. Tidningen och böckerna behöver därför marknadsföras på ett vederhäftigt sätt och som regel inte direkt till målgrupperna utan man måste använda sig av förmedlarna. Svårigheten med att nå ut med lättlästa böcker var också anledningen till att CFLL startade ett eget förlag i stället för att använda sig av redan existerande förlag. Marknadsföringen inriktar sig på: skolor och övrig utbildningsverksamhet föräldrar och anhöriga. Marknadsföringen innebär att informera om lättläst och svara på frågor. Det innebär också att delta i aktiviteter som vänder sig till brukarna/användarna på bibliotek, inom omsorgen och skolor. Läsombuden är personal som inom ramen för sitt dagliga arbete inom vården försöker inspirera till läsning bland äldre och personer med funktionsnedsättningar. Verksamheten är uppbyggd länsvis på kommunnivå och där länsbiblioteken spelar en nyckelroll. Det finns cirka 5 000 läsombud. Läsombuden förväntas ordna lässtunder med högläsning, informera om lättläst och annat lämpligt material, ordna med biblioteksbesök och inspirera kollegor till högläsning. Den som vill bli läsombud erbjuds utbildning och fortbildning genom för att lära sig om lättlästa böcker, nyheter och samhällsinformation. De får också lära sig hur läsningen kan anordnas på arbetsplatsen. Den som blir läsombud får . är ett projekt som startade med , och biblioteken i några kommuner. Syftet med projektet är att utbilda och skapa nätverk för frivilliga och anhöriga till personer med demenssjukdom för att bidra till ökad livskvalitet och stimulans genom lättläst litteratur och nyhetsinformation. har projektet fått medel från Allmänna arvsfonden och därefter från . Läskraft finns i 109 kommuner och ytterligare drygt 100 kommuner har deltagit i inspirationsdagar. Stöd till lärare och bibliotekarier Information till lärare och bibliotekarier är en del av marknadsföringen av lättlästa böcker. På webbsidan under rubriken för lättläst har CFLL information, lektioner och handledningar som stöd till lärare och andra som vill använda lättlästa texter i sin undervisning. Skolbiblioteken och vuxenundervisning har egna avdelningar inom Lärarrummet. Biblioteken har en webbsida med information till målgrupper, marknadsföring, goda exempel och litteraturlistor med mera. Där finns också information till bibliotek som vill nå lässvaga och ovana läsare. CFLL deltar på mässor med seminarier om lättläst t.ex. på Bok och Skolforum. De har också tagit fram en bibliotekshandbok för lättläst och lättlästskyltar för folkbiblioteken. Kriminalvården i driver ett läsprojekt tillsammans med CFLL. Syftet är att stimulera till läsning, öka läsförmågan och sprida kunskapen om lättlästa böcker för vuxna. Många som är intagna på anstalt har kort utbildning och är ovana läsare. Projektet innebär att den intagne läser en lättläst bok och skriver en recension som publiceras på CFLL:s hemsida. CFLL delar ut tre priser : Det lätta priset, Bästa lättlästa bibliotek och Årets läsombud. Det lätta priset delas ut till den som gjort insatser för att öka begripligheten inom text, bild, tal, film, programverksamhet med mera. Bästa lättlästa bibliotek delas ut till ett bibliotek som lyfter fram lättläst. Årets läsombud delas ut till ett läsombud som gjort särskilda insatser för högläsning. I sin marknadsföringsverksamhet samverkar CFLL med andra myndigheter som riktar sig till personer med funktionshinder SPSM, MTM och Handisam, , och . CFLL deltar även i samarbeten med , Utbildningsradion, Nationella skolbiblioteksgruppen, Digidel och läns- biblioteken och samverkar med användarna och deras intresseorganisationer. Nordiskt och internationellt samarbete har genom CFLL varit drivande när det gäller att utveckla konceptet lättläst och kan betraktas som världsledande. Det internationella samarbetet har varit inriktat på att: sprida idén om lättläst över världen, utbyta erfarenheter med andra länder, och CFLL är medlem i International (). Inom organisationen har CFLL varit aktivt i sektionen Libraries Serving People with Special Needs genom att medverka vid konferenser och genom att utarbeta . Riktlinjerna visar på behovet av lättläst och har blivit en inspirationsskrift som har översatts till en mängd språk. Ett internationellt nätverk, , startades på initiativ av CFLL 2004. Nätverket är inriktat på att utbyta erfarenheter och att hitta samarbetsprojekt, cirka 30 länder deltar. Samarbetet inom nätverket har bl.a. inneburit konferenser, forskning med mera. CFLL har genomfört kurser i lättläst i bl.a. , och . Svenska LL-böcker har översatts till finska, norska, danska, japanska och spanska. Verksamheten med läsombud har gått på export till både och . CFLL finansieras med årliga statsbidrag och försäljningsintäkter. Stiftelsen ska drivas utan vinstsyfte.