sou · H1B372 · 2013-10-09 00:00:00 — 1. handläggningen av konkurstillsynsärenden och mål enligt löne- garantilagen (1992:497), 2. förebyggande av överskuld- sättning samt information om och 3. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Denna lag träder i kraft . 16 Senaste lydelse 2011:532. förordning om ändring av förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. Beträffande personer som avses i 2 kap. 16 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksam- het får i skuldsaneringsdatabasen behandlas uppgifter om 1.yrke och anställning, 3.skulder, dock endast upp- gift om skuldbelopp, uppkomst- dag, ställda säkerheter och vill- kor i övrigt, och 4.delgivning och frister. 3.skulder, dock endast upp- gift om skuldbelopp, uppkomst- dag, ställda säkerheter och vill- kor i övrigt, 4.delgivning och frister, samt 5. konto och övriga uppgifter för hantering av inbetalda medel och annan redovisning. Denna förordning träder i kraft . 17 Senaste lydelse 2006:790. lag om ändring av kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 8 § kreditupplysningslagen (1973:1173) ska ha följande lydelse. En uppgift om en fysisk person ska gallras när det är nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med behandlingen. En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare ska, om uppgiften inte gäller skuldsanering, gallras senast efter den dag då den omständighet inträffade eller det förhållande upp- hörde som uppgiften avser. Rör uppgiften en begäran om eller ett utlämnande av en kreditupplysning, ska den dock gallras senast efter den dag då begäran framställdes. En uppgift om skuldsanering En uppgift om skuldsanering ska gallras senast efter ska gallras senast från den dag då skuldsaneringen be- dagen för inledandebeslutet eller, viljades eller, om en betalnings- om en betalningsplan enligt skuld- saneringslagen (2006:548) avslutas (2006:548) löper , senare, senast den dag då planen senast den dag då planen löper ut. En uppgift som har inhämtats från i dess verksamhet med indrivning och utsökning ska gallras när den inte omfattas av undantaget från sekretess i 34 kap. 1 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En uppgift som har inhämtats från ska också gallras när den har blockerats av med stöd av 3 kap. 3 a § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogdemyndig- hetens verksamhet. Denna lag träder i kraft . 18 Senaste lydelse 2011:471. 2.Den nya bestämmelsen ska inte gälla ett ärende där ett beslut om att inleda skuldsanering enligt 14 § skuldsaneringslagen har fattats före ikraftträdandet, men ärendet ännu inte har slutligt avgjorts med ett lagakraftvunnet beslut. infördes i svensk rätt genom skuldsaneringslagen (1994:334). Lagen erbjuder svårt skuldsatta privatpersoner en möjlighet till att – helt eller delvis – befrias från ansvar för betalningen av sina skulder. Förutsättningen är att gäldenären dels är på obestånd dels inte kan förväntas klara av att betala sina skulder inom en överskådlig framtid. För att skuldsane- ring ska beviljas krävs dessutom att det bedöms vara skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Lagen ersattes av skuldsaneringslagen (2006:548). Förutsättningarna att få skuldsanering kom då att för- bättras genom avskaffandet av kravet på att gäldenären i första hand skulle försöka nå en frivillig uppgörelse med sina fordrings- ägare. Skuldsaneringsförfarandet förenklades dessutom i flera avse- enden. Efter en lagändring utökades möjligheten att få skuldsanering till att omfatta även aktiva näringsidkare och gälde- närer med färsk skuldsättning. Regeringen beslutade om utredningsdirektiv att låta en särskild utredare föreslå åtgärder som förbättrar möjlig- heterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. I uppdraget ligger att överväga om de krav som ställs på gäldenären, borgenärerna och det allmänna i fråga om skuldsanering är lämpliga eller om kraven bör se ut på annat sätt än . Dessutom ska frå- gorna om kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd utre- das. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som det finns anledning till. Utredningen inledde sitt arbete och har biträtts av dels en sakkunnig från , dels experter från vid , , , , , Svensk Inkasso, , samt för budget- och skuldrådgivare i . Utred- ningen har bedrivits i nära samråd med sakkunnig- och expertkretsen. Den sakkunnige och experterna har fortlöpande beretts tillfälle att lämna synpunkter både muntligen och skriftligen. Under utred- ningstiden har sammanlagt nio sammanträden hållits, varav ett tre- dagarssammanträde i internatform. Inom ramen för utredningsarbetet har utredningen samrått med ett stort antal myndigheter, organisationer och företag som i sin verksamhet kommer i kontakt med frågan om skuldsanering. Syftet med samråden har varit att inhämta synpunkter på skuldsanerings- institutet, om hur det fungerar och vilka önskemål om åtgärder som finns. Den särskilde utredaren och sekreteraren har hållit samråds- möten med följande: samtliga skuldsaneringsteam, i , , , och verkställighetsteam i , och Budget- och skuldrådgivare i , , , och Kuratorer inom psykiatrin på i Unionens a-kassa, Ledarnas a-kassa, Akademikernas a-kassa, Hotell- och Restauranganställdas a-kassa, a-kassa, Småföretagarnas a-kassa, Handelsanställdas a-kassa och Sekos a-kassa i för Kriminellas revansch i samhället () Diakoner i i (, Hammarby och församlingar) Inkassobolagen , Kredit-Inkasso, Alektum Inkasso och Profact Den särskilde utredaren och sekreteraren har även träffat , lektor och filosofie doktor vid vid Linnéuniversitetet i . , Inspektionen för vård och omsorg (), och Kammarkollegiet har i vissa frågor lämnat synpunkter till utredningen. Information har även inhämtas från , affärs- och kreditupplysningsföre- taget UC samt intresseorganisationen för den norska inkassobran- schen Norske Inkassobyråers Forening. Därutöver har Kommuner och Landsting, Radiotjänst, Företagarna, , och beretts möjlighet att lämna syn- punkter till utredningen. Den särskilde utredaren har deltagit vid det erfarenhetsutbyte som anordnades för skuldsaneringsteam . Utredaren och sekreteraren har också deltagit vid myndighetens två borgenärsträffar i och . I syfte att få närmare information om tillämpningen av den nor- diska skuldsaneringslagstiftningen har den särskilde utredaren och sekreteraren besökt och . Vid besöket i skedde samråd med företrädare för , advokater som arbetar som utredare i skuldsaneringsärenden samt ekonomi- och skuldrådgivare. I träffade utredningen representanter för och det danska samt en advokat med erfarenhet av arbete som rättens medhjälpare i skuldsanerings- ärenden. Utredningen har fortlöpande följt och beaktat det arbete som har pågått inom ramen för Utredningen om överskuldsättning (Utö), Ju 2012:06. I enlighet med utredningsdirektiven har utredningen samrått med , som har lämnat synpunkter på ett utkast till betänkande. I arbetet har utredningen dessutom haft kontakt med och fått värdefulla synpunkter från en rad personer, såväl tjänstemän som privatpersoner. Utredningens uppdrag kan sägas bestå av tre huvudsakliga delar. Frågan om hur det är möjligt att få fler evighetsgäldenärer att ansöka och klara av en skuldsanering ska utredas. Dessutom ska kravet på kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd övervägas särskilt. Betänkandet inleds med en introduktion till frågorna om över- skuldsättning och evighetsgäldenärer (kapitel 2). Därefter presenteras hur skuldsaneringsinstitutet har utvecklats till hur det ser ut (kapitel 3). Sedan följer en redovisning av pågående arbete för att motverka långvarig överskuldsättning (kapitel 4). Utredningens överväganden redovisas i kapitel 5–14. Inledningsvis presenteras utredningens allmänna utgångspunkter för sina slutsatser och förslag till åtgärder (kapitel 5). Därefter behandlas frågan om hur skuldsanering kan aktualiseras (kapitel 6). Sedan redovisas utred- ningens slutsatser om skuldsaneringsinstitutets ansökningsförfarande (kapitel 7), rekvisitet för kvalificerad insolvens (kapitel 8), betalnings- planens längd (kapitel 9) och gäldenärens betalningar (kapitel 10). Därefter behandlas frågan om möjligheten att beviljas skuldsanering på nytt (kapitel 11) samt budget- och skuldrådgivarnas stöd till gälde- nären (kapitel 12). Betänkandets motivdel avslutas med överväganden i fråga om ikraftträdande och övergångsbestämmelser (kapitel 13) samt en kost- nads- och konsekvensanalys (kapitel 14). I betänkandets sista kapitel finns en författningskommentar (kapitel 15). Till betänkandet har fogats bilagor bestående av, förutom utred- ningsdirektiven (bilaga 1), även ett förslag till ny ansökningsblan- kett (bilaga 2) och exempel på hur en del av en betalningsplan kan se ut (bilaga 3). 2.1En ökad skuldsättning bland privatpersoner Skuldsättningen bland privatpersoner ökade kraftigt under den senare delen av . Det hade blivit förmånligare att ta lån, främst genom skattesystemets utformning och en hög inflation. var det betydligt enklare att skuldsätta sig än tidigare, bl.a. på grund av avregleringen av kreditmarknaden och värdesteg- ringen på fastigheter. kom hushållen därför att fler- dubbla sin nettoupplåning, som sparandet minskade.1 Hushållens skuldbörda i förhållande till deras disponibla inkomst efter skatt, den s.k. skuldkvoten, steg från i början av decenniet till att uppgå till 130 procent.2 steg arbetslösheten som fastig- hetspriserna sjönk, vilket bidrog till en minskad skuldsättning. När fastighetspriserna återigen ökade och räntenivåerna sjönk under slutet av 1990‑och tilltog dock skuldsättningen på nytt. uppgick skuldkvoten till . Av diagram- met nedan framgår den svenska skuldkvotens utveckling –2012. 1Se bl.a. prop. 1993/94:123 s. 33 ff och SOU 2004:81 s. 55 f. 2Enligt uppgift från . Det bör observeras att det i beräkningen av skuldkvotens storlek ingår även helt skuldfria hushåll, vilket innebär att bland de hushåll som har skulder är skuldsättningen i många fall betydligt högre än snittet. De svenska hushållens nuvarande skuldsättning är förhållandevis hög i ett europeiskt perspektiv. Enligt Eurostat4, som beräknar skuldsättningen som andel av hushållens disponibla inkomst före skatt, uppgick den svenska skuldkvoten till år 2011.5 I är det endast , , och som har en högre skuldkvot. I samtliga europeiska länder har hushållens skuldsättning stigit , förutom i där den i stället sjunkit från år . 6 Av nedanstående diagram framgår skuldkvotens utveckling i ett antal europeiska länder –2011. 3Enligt uppgifter från . 4EU:s statistikkontor som sammanställer statistik som är jämförbar på EU-nivå och kan användas som underlag för unionens politiska beslut. 5Några jämförbara siffror för tiden var vid tryckning av betänkandet ännu inte tillgängliga. 6Hushållens skulder på en hög nivå, SCB‑Indikatorer, , s. 12. 2.2När skuldsituationen blir ett problem En privatperson som har en hög skuldsättningsgrad behöver inte nödvändigtvis betecknas som överskuldsatt. Gäldenären kan ändå ha förmåga att betala sina skulder allteftersom de förfaller till betalning. Har den enskilde däremot svårigheter att betala sina löpande räkningar och i övrigt klara av sin ekonomi, kan det dock vara fråga om över- skuldsättning. Endast en tillfällig betalningsoförmåga innebär däremot inte i sig att gäldenären är överskuldsatt. Betalningssvårigheterna kan uppstå när den sammanlagda skuld- bördan har nått en viss kritisk nivå. De ekonomiska marginalerna kan också ha minskat till följd av exempelvis en lägre inkomst eller en höjd ränta. Inte sällan beror överskuldsättningen på ett flertal samverkande faktorer. kan försämringen av ekono- min ha utlösts av en oförutsedd händelse som t.ex. arbetslöshet, konkurs, skilsmässa, förlust av nära anhörig eller sjukdom. Det saknas en entydig definition av vad som avses med över- skuldsättning och det finns skilda uppfattningar om vad som ska omfattas av begreppet.8 Utredningen om överskuldsättning (Ju 2012:06) har behandlat frågan, men har inte ansett att det är möjligt att redovisa någon klar avgränsning. I en rapport har definierat en överskuldsatt gäldenär som 7Enligt uppgifter från . 8Se behandling av frågan i sin rapport a common operational European definition of over-indebtedness, 2008, s. 33 ff och 109 ff. en person som själv upplever sig ha ständigt återkommande pro- blem med att inte kunna betala alla sina räkningar.9 Konsument- verket har i en rapport avgränsat begreppet överskuldsättning till en skuldsättning som kan hanteras då det uppkommit en obalans mellan inkomster och utgifter.10 I en annan rapport hänvisar myndigheten till situationer då gäldenärens skuldbörda blivit så omfattande att denne saknar möjlighet att infria sina åtag- anden allteftersom skulderna förfaller till betalning och att oförmå- gan inte endast är tillfällig.11 Denna avgränsning överensstämmer med konkurslagens (1987:672) definition av insolvens.12 Hur många personer som är att betrakta som överskuldsatta påverkas givetvis av hur begreppet definieras och vilka mätmetoder som används. hade 527 467 personer en eller flera betalningsanmärkningar hos kreditupplysningsföretag i ansökningar om betalningsföreläggande uppgick till 1 147 659. var 427 417 privat- personer registrerade i myndighetens utsöknings- och indrivnings- databas (personer med fastställda skulder).14 har också gjort ett försök att uppskatta antalet överskuldsatta med den subjektiva avgränsningen gäldenärer som upplever sig ha skuld- problem. Antalet överskuldsatta antogs enligt denna definition vara mellan 400 000 och 600 000 personer, motsvarande sex– av befolkningen.15 En annan beräkning som myndig- heten genomförde visade att av den vuxna befolkningen – eller 1,3 miljoner personer – hade haft betalnings- problem under den senaste 12-månadersperioden.16 Det är med andra ord fråga om mycket stora variationer när man talar om över- skuldsättningens omfattning i . 9Se vill göra rätt för sig – Över skuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 52 ff. 10Se Rapport 2008:16 – Leva med skulder - bli skuldfri, olika faser i skuldsaneringspro- cessen, s. 7. 11Se PM 2003:04, Överskuldsättning – omfattning, orsaker och förslag till åtgärder, s. 7. 12Jfr konkurslagen 1 kap. 2 § andra stycket: Med obestånd (insolvens) avses att gäldenären inte kan rätteligen betala sina skulder och att denna oförmåga inte är endast tillfällig. 13Enligt uppgift från affärs- och kreditupplysningsföretaget . 14Enligt uppgift från . 15Se vill göra rätt för sig – Över skuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 52 ff. 16Se Kronofogden, Grundorsaker till att alla inte betalar sina räkningar, kvantitativ undersökning, TNS Gallup, s. 12 ff. 2.3Effekter av allvarlig skuldsättning En överskuldsättning som innebär att den enskilde inte klarar av att betala sina skulder medför en rad negativa kon- sekvenser för gäldenären, men även för borgenärer och samhället i övrigt. Överskuldsatta individer lever generellt sett under ansträngda förhållanden, med små ekonomiska marginaler. Av den samlade forskningen framgår tydligt att långvarig överskuldsättning har en nedbrytande effekt på gäldenären. Det är vanligt att den enskilde passiviseras av sin skuldproblematik,17 och det har visat sig att många arbetsföra överskuldsatta slutar att arbeta.18 Den ekono- miska situationen gör att gäldenärens möjligheter att delta i aktivi- teter och ett socialt liv begränsas. Upplevelsen av marginalisering och stigmatisering bidrar till att överskuldsatta har mindre kon- takter med andra personer och med samhället i stort.19 Många ham- nar därför i ett socialt utanförskap, vilket upplevs som mycket stressande.20 Bland långvarigt överskuldsatta är dessutom fysisk och psykisk ohälsa påtagligt framträdande. Enligt en studie har denna grupp lägre hälsovärden än normalbefolk- ningen.21 Det har också kunnat påvisas ett samband mellan över- skuldsättning och självmordsrelaterat beteende.22 Även gäldenärens familj drabbas av effekterna av överskuldsättning och inte minst deras barn.23 Borgenärskollektivet påverkas också negativt av om gäldenärerna inte klarar av att betala sina skulder till dem. Förutom uteblivna intäkter kan obetalda fordringar leda till onödiga kostnader för fruktlösa indrivningsförsök. En gäldenär med betalningssvårigheter 17Se bl.a. 2003:04, s. 16. 18Se , R., Ohälsa och marginalisering till följd av överskuldsättning, del av 2003:04, bilaga 7. 19Se 2003:04, bilaga 5. 20Se , C, Into the Debt Quagmire – How Defaulters cope with Severe Debt Problems, , 2007, s. 47 f. 21Se , R., Ohälsa och marginalisering till följd av överskuldsättning, del av 2003:04, bilaga 7. 22Se Arehart-Treichel, J, Suicide risk may increase when debts pile up, (2005), s. 28; Hatcher, S, Debt and deliberate self-poisoning. 164 (1994), s. 111 ff och Hintikka, J., Kontula, O., Saarinen, P., , A., Koskela., & Viinamäki, H. (1998), Debt and suicidal behaviour in the Finnish general population. Acta Psychiatrica 98, s. 493 ff. Se även , S., Överskuldsatta människors mentala ohälsa med avseende på depression, ångest och självmord, 2010. 23Se till överskuldsatta – Underlagsrapport till Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. har inte heller samma möjligheter att konsumera som tidigare, vil- ket i förlängningen måste anses drabba borgenärerna. Överskuldsättningen får även betydande samhällsekonomiska konsekvenser. Obetalda fordringar leder till att Kronofogdemyn- dighetens resurser tas i anspråk. Kraftigt skuldsatta personer är dessutom överrepresenterade inom samt hälso- och sjukvården, med de kostnader som detta innebär för socialbidrag, vård och annat bistånd. Passivisering och ohälsa bland gäldenärerna leder också till att de arbetar i mindre utsträckning. Detta får en negativ påverkan på både den totala produktionen och skatteintäkt- erna. Gäldenärens drivkraft att skaffa sig deklarerade inkomster minskar också med en svår ekonomisk situation, vilket i sin tur kan leda till ytterligare skattebortfall. har grovt uppskattat att samhällets kostnader för 400 000 överskuld- satta uppgår till . I denna beräkning ingår endast kostnader för sjukvård och produktions- bortfall.24 Enligt en beräkning som gjort uppgår samhällets kostnader i form av finansiella kostnader, förlorade produktionsvärden och andra välfärdskostnader till följd av den överskuldsattes situation (diskonterad med fyra procents ränta) för varje överskuldsatt i utanförskap till nästan åtta miljoner kronor.25 2.4Evighetsgäldenärerna utgör endast en begränsad del av de överskuldsatta i samhället Gäldenärens svåra situation och samhällets kostnader för över- skuldsättningen är bakgrunden till det rehabiliterande syftet med skuldsaneringslagen. Avsikten är att överskuldsatta ska få en chans att lösa sina ekonomiska problem och därigenom erbjudas ett dräg- ligare och mer samhällsnyttigt liv. Trots att många gäldenärer kan vara överskuldsatta är det emellertid endast de som kan betecknas som evighetsgäldenärer som kan bli föremål för skuldsanering. Privatpersoner som är så skuldsatta att de inom en överskådlig framtid inte kan betala sina skulder har av regeringen betecknats som evighetsgäldenärer.26 Definitionen överensstämmer med det 24Se vill göra rätt för sig – Över skuldsättningens orsaker och konsekvenser, s. 25Se 2011:11, Budgetrådgivning – en kortsiktig kost- nad eller en lönsam social investering, s. 24. 26Se bl.a. direktiven till insolvensutredning, dir. 2007:29 s. 4. krav på kvalificerad insolvens som uppställs i skuldsaneringslagen (4 § första stycket 1) för att komma ifråga för skuldsanering. har tagit fram ett antal urvalskriterier som är avsedda att användas för att identifiera de gäldenärer i myn- dighetens egna register som kan aktualiseras för skuldsanering (se närmare om detta i kapitel 4 och 6). Enligt dessa kriterier uppskattas antalet presumtiva skuldsaneringsgäldenärer hos myndigheten uppgå till omkring 25 000 personer.27 I sammanhanget måste beaktas att samtliga evighetsgäldenärer som återfinns i register inte går att identifiera med denna metod. För vissa av dem, som visserligen har en tillräcklig skuldsättning enligt urvals- kriterierna, kan förhållandena vara sådana att de ändå inte uppfyller skuldsaneringslagens krav i övrigt. Därutöver finns det gäldenärer som överhuvudtaget inte förekommer hos myndigheten, men som ändå kan uppfylla kraven för skuldsanering. Trots detta kan det konstateras att de evighetsgäldenärer som kan komma i fråga för skuldsanering är väsentligt färre än de 400 000–600 000 överskuld- satta som har uppskattat att det finns i . är det betydligt fler än de som får skuld- sanering. Det finns därmed goda skäl för åtgärder som bidrar till att fler kommer i fråga för skuldsanering. 27 Se , Från verkställighet till skuld- sanering, s. 4. Skuldsanering innebär att en gäldenär – helt eller delvis – befrias från ansvar för betalning av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. Skuldsanering kan beviljas en fysisk person, med hemvist i , som är så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Det krävs dessutom att en skuldsanering bedöms vara skälig, med hänsyn till gäldenärens per- sonliga och ekonomiska förhållanden. I detta kapitel presenterar vi bakgrunden till nuvarande skuld- saneringslagstiftning (avsnitt 3.2). Sedan redovisas hur skuldsane- ringsförfarandet är uppbyggt (avsnitt 3.3), vilka villkor som måste vara uppfyllda för att få skuldsanering (avsnitt 3.4) och vilka skul- der som omfattas (avsnitt 3.5). Därefter förklaras innebörden av en skuldsanering (avsnitt 3.6), följt av en redogörelse för möjligheten till omprövning (avsnitt 3.7). Skälet till att skuldsaneringsinstitutet infördes i svensk rätt var de problem som uppmärksammats med anledning av hushållens till- tagande skuldbörda, under den senare delen av (se avsnitt 2.1). Många privatpersoner hade då fått så stora skulder att det blev omöjligt att någonsin betala tillbaka dem. Efter ett antal motioner i tillsattes , vilken lämnade sitt delbetänkande , Skuldsaneringslag (SOU 1990:74). Förslaget ledde till lagstiftning och trädde skuldsaneringslag i kraft. Det huvudsakliga syftet med lagen var att den skulle verka reha- biliterande. Överskuldsatta skulle få en chans att lösa sina ekono- miska problem och på så sätt erbjudas ett drägligare och mer sam- hällsnyttigt liv. bedömdes systemet bidra till att färre blev överskuldsatta, då möjligheten till krediter skulle minska. Skuldsaneringsförfarandet förväntades även komma borgenärerna till del, genom att de överskuldsatta skulle betala åtminstone en del av sina skulder. Samhällets kostnader på olika områden beräknades också minska.1 För att uppnå institutets syften bygger skuldsaneringslagen på ett antal grundläggande principer. Skuldsaneringen ska vara generell, dvs. så långt det är möjligt ska den avse alla gäldenärens skulder. Vidare ska de fordringar som omfattas av en skuldsanering behandlas lika. Institutet ska dessutom vara definitivt, vilket innebär att ett skuld- saneringsbeslut inte utan vidare ska kunna rivas upp. I förarbetena har också framhållits att skuldsaneringen inte får skada den allmänna betalningsmoralen, inte får anses vara stötande ur allmän synpunkt samt att förfarandet ska vara snabbt och enkelt.2 lag förutsatte ett aktivt deltagande från gäldenärens sida och var uppdelad i tre olika steg. I första hand skulle den skuld- satte, med visst bistånd från kommunen, försöka få till stånd en fri- villig uppgörelse med borgenärerna (det s.k. egenförsöket). Om detta inte lyckades skulle gäldenären i stället försöka nå en uppgör- else hos . I sista hand fanns en möjlighet till tvingande beslut om skuldsanering, men det skulle ske vid tingsrätt.