sou · H1B365 · 2013-09-16 00:00:00 — Medlemsstaterna ska tillåta sina behöriga myndigheter att utbyta sådan information som anges i punkt 2, varvid ska gälla att inhämtande av eller förfogande över information avseende finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, finansiella institut eller anknutna företag inte ska innebära att de behöriga myndigheterna har någon skyldighet att utöva till syn över dessa enskilda institut eller företag. På liknande sätt ska medlemsstaterna tillåta sina behöriga myn digheter att utbyta sådan information som anges i artikel 122, varvid ska gälla att inhämtande av eller förfogande över infor mation inte ska innebära att de behöriga myndigheterna har någon skyldighet att utöva tillsyn över holdingföretag med blan dad verksamhet och deras dotterföretag som inte är kreditinsti tut eller sådana dotterföretag som avses i artikel 119.3. Om ett institut, ett finansiellt holdingföretag, blandat fi nansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet kontrollerar ett eller flera dotterföretag som är för säkringsföretag eller andra företag som tillhandahåller investe ringstjänster som kräver auktorisation, ska det finnas ett nära samarbete mellan de behöriga myndigheterna och de myndig heter som bemyndigats att utöva den offentliga tillsynen över försäkringsföretag eller över andra företag som tillhandahåller investeringstjänster. Utan att det påverkar respektive myndighets ansvar ska dessa myndigheter förse varandra med all infor mation som är ägnade att underlätta deras uppdrag och tillåta tillsyn av verksamheten och den finansiella ställningen i de företag som de övervakar. Europeiska unionens officiella tidning L 176/403 2.Den information som erhålls inom ramen för gruppbase rad tillsyn och särskilt allt sådant informationsutbyte mellan behöriga myndigheter som föreskrivs i detta direktiv ska omfat tas av krav avseende tystnadsplikt som är minst likvärdiga med dem som avses i artikel 53.1 i detta direktiv för kreditinstitut eller direktiv /39/EG för värdepappersföretag. 3.De behöriga myndigheter som ansvarar för gruppbaserad tillsyn ska upprätta förteckningar över sådana finansiella hol dingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som avses iartikel 11 i förordning (EU) nr 575/2013. Dessa förteckningar ska överlämnas till de behöriga myndigheterna i andra med lemsstater, till och till kommissionen. Enligt kapitel 1 avsnitt IV i den här avdelningen ska medlems staterna se till att administrativa sanktioner eller andra administ rativa åtgärder som syftar till att stoppa konstaterade överträ delser eller avlägsna orsakerna till dem kan vidtas mot finansi ella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag och hol dingföretag med blandad verksamhet eller mot deras ledning för överträdelser av lagar och andra författningar som antagits för införlivandet av det här kapitlet. Bedömning av om tredjeländers gruppbaserade tillsyn är likvärdig Om ett institut vars moderföretag är ett institut eller ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföre tag med huvudkontor i ett tredjeland inte är föremål för grupp baserad tillsyn enligt artikel 111, ska de behöriga myndighe terna bedöma huruvida institutet är föremål för en sådan grupp baserad tillsyn av en tillsynsmyndighet i ett tredjeland som är likvärdig med den tillsyn som styrs av de principer som anges i detta direktiv och kraven i del ett avdelning II kapitel 2 i för ordning (EU) nr 575/2013. Bedömningen ska utföras av den behöriga myndighet som skulle vara ansvarig för den gruppbaserade tillsynen om punkt 3 hade varit tillämplig, på begäran av moderföretaget eller av någon av de reglerade enheter som auktoriserats i unionen eller på eget initiativ. Denna behöriga myndighet ska samråda med de andra berörda behöriga myndigheterna. Kommissionen får begära att europeiska bankkommittén ger allmän vägledning om huruvida det är sannolikt att de system för gruppbaserad tillsyn som tillämpas av behöriga till synsmyndigheter i ett tredjeland kommer att uppfylla de mål för gruppbaserad tillsyn som fastställs i detta kapitel, när det gäller institut vars moderföretag har sitt huvudkontor i ett tredjeland. ska fortsätta att se över all sådan vägledning och beakta varje förändring i de system för grupp baserad tillsyn som tillämpas av sådana behöriga myndigheter. ska bistå kommissionen och europeiska bankkommittén med utförandet av dessa uppgifter, vilket också inbegriper be dömning av huruvida vägledningen bör uppdateras. Den behöriga myndighet som utför den bedömning som avses i punkt 1 första stycket ska beakta all sådan vägledning. För detta ändamål ska den behöriga myndigheten samråda med in nan den fattar beslut. I avsaknad av sådan likvärdig tillsyn ska medlemsstaterna tillämpa detta direktiv och förordning (EU) nr 575/2013 i till lämpliga delar även på institutet eller tillåta att deras behöriga myndigheter använder andra lämpliga tillsynsmetoder som upp fyller målen för gruppbaserad tillsyn av institut. Den behöriga myndighet som skulle vara ansvarig för grupp baserad tillsyn ska efter samråd med andra berörda behöriga myndigheter godkänna dessa tillsynstekniker. De behöriga myndigheterna kan särskilt kräva att det inrättas ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföre tag med huvudkontor inom unionen, och tillämpa bestämmel serna om gruppbaserad tillsyn på det finansiella holdingföreta gets ställning på gruppnivå eller på ställningen på gruppnivå för instituten i det blandade finansiella holdingföretaget. Tillsynsteknikerna ska utformas så att de uppfyller de mål för gruppbaserad tillsyn som fastställs i detta kapitel och ska anmä las till de andra berörda behöriga myndigheterna, och kommissionen. A v s n i t t I B u f f e r t a r I detta kapitel gäller följande definitioner: 1)kapitalkonserveringsbuffert: den kapitalbas som ett institut måste upprätthålla i enlighet med artikel 129, 2)institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert: den kapitalbas som ett institut måste upprätthålla i enlighet med artikel 130, L 176/404 Europeiska unionens officiella tidning 3)buffert för globala systemviktiga institut: den kapitalbas som måste upprätthållas i enlighet med artikel 131.4. 4)buffert för andra systemviktiga institut: den kapitalbas som kan upprätthållas i enlighet med artikel 131.5. 5)systemriskbuffert: den kapitalbas som ett institut måste eller kan bli tvungen att upprätthålla i enlighet med artikel 133. 6)kombinerat buffertkrav: det totala kärnprimärkapital som krävs för att uppfylla kravet om en kapitalkonserveringsbuf fert utökat, i tillämpliga fall, med följande: a)En institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert. b)Buffert för globala systemviktiga institut. c)Buffert för andra systemviktiga institut. d)En systemriskbuffert. 7)kontracykliskt buffertvärde: det värde som instituten måste tillämpa för att beräkna sin institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert och som fastställs i enlighet med artikel 136 eller artikel 137 eller av en behörig myndighet i ett tredje land, beroende på situationen, 8)nationellt auktoriserat institut: ett institut som har auktori serats i medlemsstaten och för vilket en särskilt utsedd myn dighet är ansvarig för att fastställa det kontracykliska buffert värdet, 9)buffertriktvärde: ett referensbuffertvärde beräknat i enlighet med de principer som anges i artikel 135.1. Detta kapitel ska inte gälla för värdepappersföretag som inte auktoriserats för tillhandahållande av de investeringstjänster som anges i punkterna 3 och 6 i avsnitt A i bilaga I till direktiv /39/EG. Krav på att upprätthålla en kapitalkonserveringsbuffert Medlemsstaterna ska kräva att instituten utöver det kärnprimärkapital som upprätthålls för uppfyllande av kapital baskravet i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 också upprätthåller en kapitalkonserveringsbuffert i kärnprimärkapital motsvarande av institutets totala risk vägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med arti kel 92.3 i den förordningen på individuell nivå och på grupp nivå, beroende på vad som är tillämpligt enligt del ett avdelning IIi den förordningen. 2.Med avvikelse från punkt 1 får en medlemsstat undanta små och medelstora värdepappersföretag från kraven i den punkten, om inte ett sådant undantag utgör ett hot mot sta biliteten i de finansiella systemet i den medlemsstaten. Beslutet om tillämpning av ett sådant undantag ska vara full ständigt motiverat och innehålla en förklaring till varför undan taget inte hotar stabiliteten i det finansiella systemet i den med lemsstaten och en exakt definition av de små och medelstora värdepappersföretag som omfattas av undantaget. Medlemsstater som beslutar att tillämpa ett sådan undantag ska meddela detta till kommissionen, ESRB, och de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. 3.Vid tillämpning av punkt 2 ska medlemsstaten utse den myndighet som ansvarar för tillämpningen av denna artikel. Den myndigheten ska vara den behöriga eller den utsedda myn digheten. 4.Vid tillämpning av punkt 2 ska värdepappersföretag kate goriseras som stora eller medelstora i enlighet med kommissio nens rekommendation 2003/261/EG av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora före tag (1). 5.Instituten ska inte använda kärnprimärkapital som upp rätthålls för uppfyllande av kraven i punkt 1 i den här artikeln isyfte att uppfylla krav i enlighet med artikel 104. 6.Om ett institut inte klarar att uppfylla kravet i punkt 1 i denna artikel fullt ut ska det omfattas av utdelningsrestriktioner ienlighet med artikel 141.2 och 141.3. Krav på att upprätthålla en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert Medlemsstaterna ska kräva att instituten upprätthåller en institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffert motsvarande institu tets totala riskvägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013, och multi pliceras med det viktade genomsnittet av de kontracykliska buf fertvärden som beräknas i enlighet med artikel 140 i detta direktiv på individuell nivå och på gruppnivå, beroende på vad som är tillämpligt enligt del ett avdelning II i den förord ningen. (1) EUT L 124, 20.5.2003, s. 36. Europeiska unionens officiella tidning L 176/405 Med avvikelse från punkt 1 får en medlemsstat undanta små och medelstora värdepappersföretag från kraven i den punkten, om inte ett sådant undantag hotar stabiliteten i det finansiella systemet i den medlemsstaten. Beslutet om tillämpning av ett sådant undantag ska vara full ständigt motiverat och innehålla en förklaring till varför undan taget inte hotar stabiliteten i det finansiella systemet i den med lemsstaten och en exakt definition av de små och medelstora värdepappersföretag som omfattas av undantaget. Den medlemsstat som beslutar att tillämpa ett sådan undantag ska meddela detta till kommissionen, ESRB, och de behö riga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. 3.Vid tillämpning av punkt 2 ska medlemsstaterna utse den myndighet som ansvarar för tillämpningen av denna artikel. Den myndigheten ska vara den behöriga myndigheten eller den utsedda myndigheten. 4.Vid tillämpning av punkt 2 ska värdepappersföretag kate goriseras som stora och medelstora i enlighet med rekommen dation 2003/261/EG. 5.Instituten ska uppfylla kravet i punkt 1 med kärnprimär kapital som inte får vara en del av sådant kärnprimärkapital som upprätthålls för uppfyllande av kapitalbaskravet i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, kravet på upp rätthållande av en kapitalkonserveringsbuffert i enlighet med artikel 129 i detta direktiv eller något annat krav i artikel 104 6.Om ett institut inte klarar att uppfylla kravet i punkt 1 i denna artikel fullt ut ska det omfattas av utdelningsrestriktioner enligt artikel 141.2 och 141.3. Globala och andra systemviktiga institut Myndigheterna ska utse den myndighet som ansvarar för att på gruppnivå identifiera globala systemviktiga institut, och, på individuell nivå, gruppnivå eller undergruppsnivå, beroende på vad som är tillämpligt, andra systemviktiga institut som är auktoriserade inom deras jurisdiktion. Den myndigheten ska vara den behöriga eller den utsedda myndigheten. Medlemssta terna får utse fler än en myndighet. De globala systemviktiga instituten ska vara ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU, ett blandat finansiellt moderhol dingföretag inom EU eller ett institut. De globala systemviktiga instituten får inte vara ett institut som är ett dotterföretag till ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag De andra systemviktiga företagen ska vara ett moder institut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU, ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett institut. Metoden för identifiering av globala systemviktiga institut ska bygga på följande kategorier: a)Gruppens storlek. b)Graden av gruppens sammanlänkning med det finansiella systemet. c)Möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infra struktur som gruppen tillhandahåller. d)Gruppens komplexitet. e)Gruppens gränsöverskridande verksamhet, inklusive gräns överskridande verksamhet mellan medlemsstater och mellan en medlemsstat och ett tredjeland. Varje kategori ska ha samma viktning och bestå av kvantifier bara indikatorer. Metoden ska innebära att varje bedömd enhet som avses i punkt 1 ges ett totalt poängtal, som gör det möjligt att fastställa om enheten är ett globalt systemviktigt institut och placera in det i en underkategori enligt punkt 9. Andra systemviktiga institut ska identifieras i enlighet med punkt 1. Systemviktigheten ska bedömas på grundval av åtmin stone ett av följande kriterier: a)Storlek. b)Betydelsen för unionens eller den relevanta medlemsstatens ekonomi. c)Betydelsen av dess gränsöverskridande verksamhet. d)Graden av institutets eller gruppens sammanlänkning med det finansiella systemet. ska , efter samråd med ESRB, offentliggöra riktlinjer för de kriterier som ska fastställa vill koren för tillämpning av denna punkt i samband med bedöm ningen av andra systemviktiga institut. I dessa riktlinjer ska de internationella ramarna för nationella systemviktiga institut samt unionens särdrag och nationella särdrag beaktas. L 176/406 Europeiska unionens officiella tidning 4.Alla globala systemviktiga institut ska på gruppnivå ha en buffert för globala systemviktiga institut som motsvarar den underkategori där det globala systemviktiga institutet har place rats. Bufferten ska bestå av och komplettera kärnprimärkapitalet. 5.Den behöriga eller den utsedda myndigheten får på grupp nivå, undergruppsnivå eller individuell nivå kräva att varje annat systemviktigt institut har en buffert för andra systemviktiga institut på av det totala riskvägda exponerings beloppet beräknat i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av kriterierna för identifie ring av det andra systemviktiga institutet. Den bufferten ska bestå av och komplettera kärnprimärkapitalet. 6.När den behöriga eller den utsedda myndigheten kräver att en riskbuffert för andra systemviktiga institut upprätthålls ska den iaktta följande: a)Bufferten för andra systemviktiga institut får inte medföra oproportionella negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i andra medlemsstater eller i unionen som helhet och utgöra eller skapa ett hinder för den inre marknadens funktion. b)Den behöriga eller den utsedda myndigheten måste se över bufferten för andra systemviktiga institut åtminstone . Innan en buffert för andra systemviktiga institut fastställs eller ändras ska den behöriga eller den utsedda myndigheten underrätta kommissionen, ESRB, och behöriga och utsedda myndigheter i berörda medlemsstater en månad innan det be slut som avses i punkt 5 offentliggörs. Den anmälan ska inne hålla detaljerade upplysningar om: a)De bakomliggande skälen till varför det anses att bufferten för andra systemviktiga institut sannolikt är tillräckligt effek tiv och proportionell för att kunna minska risken. b)En bedömning av de positiva eller negativa effekter som bufferten för andra systemviktiga institut sannolikt får på den inre marknaden, på grundval av information som med lemsstaterna har tillgång till. c)Det buffertvärde för andra systemviktiga institut som med lemsstaten vill kräva. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 133 och punkt 5 i denna artikel, och om det andra systemviktiga insti tutet är ett dotterföretag till antingen ett globalt systemviktigt institut eller ett annat systemviktigt institut som är ett moder institut inom EU och på gruppnivå omfattas av en buffert för andra systemviktiga institut, ska den buffert som tillämpas på individuell nivå eller undergruppsnivå för det andra systemvik tiga institutet inte överstiga den högre av följande två värden: a)av det riskvägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013. b)Det buffertvärde för globala systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som tillämpas för gruppen på grupp nivå. 9.Globala systemviktiga institutet ska delas in i minst fem underkategorier. Den undre gränsen och gränserna mellan de olika underkategorierna bestäms av det med identifieringsmeto den fastställa poängtalet. Gränsvärdena mellan närliggande un derkategorier ska tydligt anges och ska följa principen om en linjär ökning av systembetydelse mellan varje under kategori som innebär en linjär ökning av kravet på ytterligare primärkapital, med undantag av den högsta underkategorin. Vid tillämpning av denna punkt avses med systembetydelse den inverkan som ett globalt systemviktigt institut i kris skulle få på den globala finansiella marknaden. Den lägsta underkatego rin ska ha en buffert för globala systemviktiga institut på av det totala riskvägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013 och den buffert som har tilldelats varje underkategori ska stiga i gradienter om av det totala riskvägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013 upp till och med den fjärde underkategorin. Den högsta underkate gorin avseende buffert för globala systemviktiga institut ska omfattas av en buffert på av det totala riskvägda expo neringsbeloppet enligt artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013. 10.Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 9får den behöriga eller den utsedda myndigheten vid utövandet av sund tillsynsbedömning a)flytta ett globalt systemviktigt institut från en lägre till en högre underkategori, b)placera en enhet som avses i punkt 1 med ett totalt poängtal som är lägre än gränsvärdet för den lägsta underkategorin i den underkategorin eller en högre underkategori, och där med fastställa att enheten är ett globalt systemviktigt institut. 11.Om den behöriga eller den utsedda myndigheten fattar ett beslut i enlighet med punkt 10 b ska den underrätta om detta och ange en motivering. 12.Den behöriga eller den utsedda myndigheten ska med dela kommissionen, ESRB och namnen på de globala sy stemviktiga instituten och andra systemviktiga institut och de underkategorier där de globala systemviktiga instituten har pla cerats, och ska offentliggöra namnen på de systemviktiga insti tuten. De behöriga eller utsedda myndigheterna ska offentlig göra i vilken underkategori som det globala systemviktiga in stitutet har placerats. Europeiska unionens officiella tidning L 176/407 Den behöriga eller den utsedda myndigheten ska se över identifieringen av globala och andra systemviktiga institut och de globala systemviktiga institutens placering i respektive underkategori och meddela resultatet till det berörda systemvik tiga institutet, kommissionen, ESRB och och offentliggöra en uppdaterad förteckning över identifierade systemviktiga in stitut samt offentliggöra i vilken underkategori som varje iden tifierat globalt systemviktigt institut har placerats. 13.De systemviktiga instituten ska inte använda kärnprimär kapital som upprätthålls för uppfyllande av kraven i punkterna 4och 5 i syfte att uppfylla eventuella krav i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, artiklarna 129 och 130i detta direktiv och eventuella krav som uppstår i enlighet med artiklarna 102 och 104 i detta direktiv. 14.Om en grupp på gruppnivå omfattas av följande, ska det högre av de båda buffertarna gälla: a)En buffert för globala systemviktiga institut och en buffert för andra systemviktiga institut. b)En buffert för globala systemviktiga institut, en buffert för andra systemviktiga institut och en systemriskbuffert i enlig het med artikel 133. Om ett institut, på individuell nivå eller undergruppsnivå om fattas av en buffert för andra systemviktiga institut och en systemriskbuffert i enlighet med artikel 133,ska den högre av de båda gälla. 15.När systemriskbuffert gäller för alla exponeringar i den medlemsstat som fastställer den bufferten för att hantera makro tillsynsrisken i den medlemsstaten, men inte på exponeringar utanför medlemsstaten, ska denna systemriskbuffert, trots vad som sägs i punkt 14, vara kumulativt med de buffertar för andra systemviktiga institut eller globala systemviktiga institut som gäller i enlighet med denna artikel. 16.När punkt 14 är tillämplig och ett institut ingår i en grupp av globala systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut, ska detta aldrig innebära att institutet på individuell nivå omfattas av ett kombinerat buffertkrav som är lägre än summan av kapitalkonserveringsbufferten, den kontracykliska kapitalbufferten och det högre av antingen bufferten för andra systemviktiga institut och den systemriskbuffert som gäller på individuell nivå. 17.När punkt 15 är tillämplig och ett institut ingår i en grupp av globala systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut, ska detta aldrig innebära att institutet på individuell nivå omfattas av ett kombinerat buffertkrav som är lägre än summan av kapitalkonserveringsbufferten, den kontracykliska kapitalbufferten och summan av den buffert för andra system viktiga institut och den systemriskbuffert som gäller på indi viduell nivå. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för till syn för att, vid tillämpningen av denna artikel, specificera den metod enligt vilken den behöriga eller den utsedda myndigheten ska identifiera ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt holding företag inom EU eller ett blandat finansiellt holdingföretag inom EU som ett globalt systemviktigt institut och specificera meto den för fastställande av underkategorier och placeringen av glo bala systemviktiga institut i underkategorier på grundval av deras systembetydelse och med beaktande av eventuella inter nationellt överenskomna standarder. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standar der för tillsyn som avses i första och andra styckena i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. 1.Kommissionen ska på grundval av den internationella utvecklingen och EBA:s yttrande förelägga och rådet en rapport om möjlig heten att utvidga reglerna för globala systemviktiga institut till ytterligare typer av institut inom unionen, om så är lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag. 2.Kommissionen ska , efter samråd med ESRB och , förelägga och rådet en rapport om huruvida bestämmelserna om globala sy stemviktiga institut i artikel 131 bör ändras, om så är lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag. I ett sådant förslag ska man vederbörligen beakta den internationella utvecklingen på regle ringsområdet och vid behov se över processen för placering av institutspecifika buffertar för andra systemviktiga institut inom en grupp, med beaktande av eventuella negativa effekter på genomförandet av den organisatoriska åtskillnaden inom med lemsstaterna. Krav på att upprätthålla en systemriskbuffert